280 



A madarak vándorlása. 

 Irta dr. Palacky .1. tanár. 



La migration des oiseaux. 

 Par M. Prof. Dr. J. Palacky. 



II. Ázsia," 



Közép-Ázsiára nézve nincsenek adataink. 

 Azonban fel kell tennünk, hogy Tibetnél a vo- 

 nulást megszakítja a táplálék hiánya, a száraz- 

 ság, valamint e vidék feltétlen magassága és 

 öldöklő hidege.^ Tudjuk, hogy Gilgitben a hi- 

 dakat gödrökben fogdossák, melyekben tőrök 

 vaunak felállítva ; olyan nagy e madarak szomju- 

 sága. Még a Himalájának két véghajlása is, a 

 keleti és a nyugoti (Kafirisztánban) a világnak 

 azon vidékei közé tartozik, a melyek kevéssé 

 ismeretesek. A Henrik orleans-i berezeg gyűjte- 

 ményében levő 216 fajból 1 20 Keleti-Tibetből 

 és Nyugot-Kinából (Szo-Tchuen), 73 Turkesz- 

 tánból (Lob-Nor) és 0.5 faj Észak-Ázsiából került. 



Gilgitre vonatkozólag vannak birtokunkban 

 megfigyelések dr. ScuLLT-tól, Pamirra nézve 

 SEVERzow-tól -^ (DrxoN pg. 1 nn). de ez kevés egy 

 akkora területet illetőleg. Sajnos, hogy a Peje- 

 WALSKi-féle gyűjtemény nem ismeretes egész tel- 

 jességében, minthogy közzététele, a mennyire 

 én tudom, a 142. számmal (Aiilhus. spii/olrtta ; 

 a. füzet) megszűnt, de ezt az utolsó utazás le- 

 írása (orosz szöveg) kárpótolhatja legalábl) vala- 

 mennyire, mert Dél-Turkesztán hegységeinek 

 2.j(j faja ott nincs mind elészámítva. 



Említsük meg a Giíum-Grzimailo gyűjtemé- 

 nyét Pamirból (136 faj, részi. Bianchi), észak-' 

 nyugotról a Eussow gyűjteményét (419 faj), a 

 jarkandi gyűjteményekről (Hume, Scully) nem 

 is szólva. 



A megtett minden kifogások mellett két vonu- 

 lást ismerünk el, ű. m. keletit és nyugotit, a 

 melyek észak felé legyezöszerűleg s egymást 

 keresztezve szélesednek ki. Például a Larns 

 mhiutus nyugotról, a mely egész .Jakuczkig, 

 üchoczkig jut, de Mongolországban és Kínában 

 nem fordul elő. 



A vízi fajok költözködése Ázsiában a folyók- 

 nak és tavaknak nagyon szabálytalan szétoszlá- 



' Lásfl «Aquila» IV. kötet 213. old. 



- Lásd HENDERsONiiak a madarak Nyugoti-Tibet- 

 ben való ritkaságára vonatkozó megfigyeléseit. iSever- 

 zow pg. 27S.) 



■' Bull. Soc. Imp. Natur. Moscou 1880. á34. s 

 köv. lap. 



II. Asie.' 



Nous manquons de dates pour l'Asie centrale. 

 Mais il est à présumer, que la migration est 

 arrêtée au Thibet par le manque de nourriture 

 et la sécheresse, comme par l'altitude al)solue 

 et le froid mortel de ces parages.^ Nous sa- 

 vons, qu'on capture au Gilgit les oies par le 

 moyen des puits, où l'on leur tend des pièges — 

 tant leur soif est grande. Même les deux versants 

 du Himalaya, l'oriental et l'occidental (au Kafi- 

 ristân), api^artiennent aux contrées les moins 

 connues du monde. La collection du j^i'ince 

 Henri d'Orléans comptait parmi 21 G esp. 120 

 du Thibet oriental et de la Chine occidentale 

 (Sze-Tchuen), 13 du Turkestan (Lobnor) et 1)5 

 esp. du nord de l'Asie. Pour le Gilgit, nous avons 

 les observations du dr. Scully, pour le Pamir 

 Sevekzow^ (DixoN p. 106), mais c'est peu pour 

 une contrée si étendue. Il est á regretter, que la 

 coll. Pejevalski n'est pas tout à fait connue, la 

 publication ayant là ce ijue je sais) cessé avec 

 le No. 142 (fase. 3) (Aiitlius spinolctta), mais le 

 récit (russe) du voyage dernier peut y suppléer 

 à la rigueur seulement, car les 256 espèces des 

 montagnes du Turkestan du sud n'y sont pas 

 énumérées toutes. 



Mentionnons la coll. Grum-Grzimailo du 

 Pamir ( 1 36 esp. det. Bianchi) pour le nord-ouest 

 la coll. Eussow (41 9) sans parler des collections 

 du Yarkand (Hume, Scully). 



Toute réserve faite, nous reconnaissons deux 

 migrations : de l'est, et de l'ouest, qui se répan- 

 dent au nord en éventail, de manière à se croi- 

 ser. Par ex. Lanis minutus de l'ouest, qui ar- 

 rive jusqu' à Yakutsk, Ochotsk mais manque à 

 la Mongolie et la Chine. 



La migration des espèces aquatiques dépend 

 de la distribution des fleuves et des lacs, en 



' Voir l'dAquila» Tom. IV. pag. Ü13. 

 '^ Voyez l'observation de Henderson (Sevebzow 

 pag. 278) sur la rareté des oiseaux au Thibet occid. 

 '■' Bull. Soc. Imp. Natur. Moscou ISSO. p. 234. sg. 



