i>si 



siiti)l van fcltV'tcU'zve. Xemn i^nbitii'i ismeretes 

 t'all;ioh(')], iiviirl);!!! Taiiiiin'K s a Li'iia ilcltájáig 

 luitol. 



Azsia vaiiilonivadaraiiiak IVi tclolési telepe 

 Kelet-India, azonlian vannak olyan fajok is, a 

 melyek a Papua-szigetekig és Ausztráliáig, mások 

 még Észak-Afrikáig, sőt a nyngoti költözőknek 

 egy része egész délkeleti- és keleti Euréipáig 

 hatolnak el. 



A keleti vonulás paleolropiknsal)li. endi'ini- 

 kusahb, mint a nyngoti. 



Ázsiának nincs antarktikns kriltíizkíidi'se. de 

 a Himalájánál van merőleges vonulása, a mely 

 gazdagabb más liasonlc'iknál.* 



A sarkköri vidékek nem eléggé ismeretesek ; 

 |i('ld;iul nem tudjuk (Sai'ndebs után) hol fészkel 

 a Kaincsatk;ib('il. PitkdíajlxU és a Léna deltájá- 

 t(')l vall» liddoslìirlhÌK ranni faj, a melynek 

 különlien fi('d<áit találták már St.-Miehaelen 

 (Alaska) oktcíber elsején. 



Hol fészkel a Tringa subiirt/iKdn Taimiron 

 kívül, kérdi 8harpe (.")Í)0. lap.) 



Bizonyára van nu'glehetös bizonytalanság, 

 pld. az Accenlor iicpnlensi^ fajnál, a mely tele- 

 pedve van Sikkimbeu, telel (iilgitbeu, nyaral 

 Afganistánban és Kis-Áz.siában : hogyan tud- 

 juidi hasonl(') jelenségeket kimagyarázni? Nem, 

 tudjuk, hogy a Ciielulon xvliica fajnak azok az 

 egyénei, a melyek Indiában egész Nilgiriig telel- 

 nek, nyaralni Gilgitbe. vagy azon ji'ival túl 

 uienni'k? hogy az y\iilhiis japoii.ieiis, mely a 

 nyarat Keli't-.\zsiában egész Kanicsatkáig tölti, 

 és Nepálban, Kínában, sőt Moultanbau és Kind- 

 ben (Kurrashee) telel, délen olyan legyezöszerű 

 egy eloszlása van-e, mint annyi más, télben 

 Indiát/)! egész i)e Oczeániába szétszórt fajnak. 

 Olyan fajok is vannak, a melyek Közép-Tur- 

 kesztánbaii telelnek (lásd alább), mint a Merüld 

 »iK.iima az Kleagnus vágásokban Kashgar és 

 Jarkand közelében. A Kasmírban és Gilgitben 

 megtelepült Mohicilla prrsoiinla Indiában telel, 

 a nyarat meg Turkesztánban, Persiában és .\fga- 

 nisztánban tölti. A nyárban a Himaláján (KlOO'- 

 nál magasabban előforduló MnlaciUa melanops, 

 a iiu'ly KasTMÍrban . .\fganisztánban fc'szkel. 



Asie fort irrégulière. iXenui saìnnei connu Au 

 Callao en vir au Tainiyr, au delta de la 



Léna). 



Les Indes sont le grand centre d'hivernage 

 pour l'Asie, mais il y a des oiseaux, ipii jienè- 

 trent jus(ju"à Papouasie et Austialie. d'autrea 

 en Afriipie du nord. 



])e même une partie des migrants occidentaux 

 arrive dans l'Europe du sudest et de l'est. 



La migration de l'est est ]i]us paléotropique, 

 plus endéniicjue, que celle de l'ouest. L'Asie n'a 

 pas de migration antarcti([ue, mais une migra- 

 tion verticale au Himalaya, qui est plus riche 

 (jue les autres semblables.* 



Les contrées arctiques ne sont pas assez con- 

 nues, par ex. nous ne savons pas (ex SAUNnERs) 

 où niche la lilioihitilcliiia rosea du Kamtchatka, 

 de Pitlekaj (Vega). du delta de la Léna, mais 

 qui avait des ])oussins à St.-^Michael (Aljaska) le 

 1 octobre. 



Où nichi' Triiiga Hubarquata , deuumde 

 Sharpé (pag. .51)1) - excepté le Tairayr.). 



Il y a bien une certaine incertitude par ex. 

 chez VAeeeiilor nepaiensifi, résident au Sikkim, 

 hivernant au Gilgit, en été dans l'Afganistân, 

 l'Asie Mineure — comment doit on expliquer 

 des phœnomènes pareils? Nous ne savons pas 

 si les ex. de Clieliâon nrbica, qui hivernent en 

 Inde jusqu'aux Nilgeries, passent l'été au Gilgit 

 ou vont plus loin, si par ex. V Anlhitx japomciia, 

 qui j)asse l'été dans r,\HÍe orientale jusiju'au 

 Kamtchatka et hiverne au Nepal, en Chine, 

 même au j\Ioultanen au Sind (Kurrachee), a une 

 distribution analogue et éventail au sud, comme 

 tant d'autres espèces, distribuées en hiver de- 

 jniis l'Inde jusqu'en Oceanie. Il y a même des 

 espèces qui hivernent au Turkestan central 

 (v. plus loin), comme Menila ma.iiwa aux tail- 

 lis d'Eleagnus jiiès de Kachgar et de Yarkaud. 

 Molaeillapersoiiata sédentaire au Cachemire, au 

 Gilgit. hiverne en Inde et passe l'été au Tur- 

 kestan, en Perse, en Afganistan. Molncilla mela- 

 nop^, en été au Himalaya au dessus de (JOOO, 

 i|ui niche au Cachemire, dans l'Afganistân, lii- 



' A Hiiiialújáii fészkolő iiiailaraU Uiizül lcí;,Voiick 

 nicfioiiiHtve: a Tuliiniis (ilnltis l'iiìmrWt], Srdliijin.r riixli- 

 ciilii [ lOjfKXI' ina};.), Anilins sitnllis, vnsiireiis [ l."),()(K)'-i};), 

 Miiliicilla mrliitiops, Car])(nlni'iix criilliriiiiis (11,000'), 

 lùiihrrha fiirnlo, sli-iriirli, Anrtitur jrrdiiiii lIAsü: 

 ÜATKsl, Mfriilii alhiriiiclii (iivárliaii 13,<MH)', télLou 



TiNlU'l. 



* .Mentioiiiuiiis panai les oi.seaiix, (jni niclu-ut uu 

 Himalaya: 'l'nlnniis <iliillia an Pamir, SchIiijkij' nisli- 

 ftilii (iiis(|vien 10,()(K)' s. iii.), Anilins n'/ioi/ix, rosiicriis 

 (jusqu'en I."i,O()0' s. iii.l, Miilnrilln Dirlimiijis. (Uii-^iii- 

 tidcus rriilliriniis 1 1 1,(KK)'|. Jïmiicri':*! fiicaln. slrirnrli. 

 Accriilof jrrilniti (voir Oatks). Mfnilii nlhirhiti« en 

 ÔW- l:i,(M)f(', ei, Ilivel- 7000' etc. 



