á85 



teljes. A nagy földségeknek — n nicniiviic most 

 tudjuk Szil)i''riát(')I c'szak fcló vah) liiáiiyzása, 

 »7. arktikus kontincusck uyujíoti cs kt'lcti olda- 

 lain c^y inastili annyii'a rilíTÖ meteorológiai fel- 

 tételek, inindehektidelt |H'dÍL; a, tengei'iiramok 

 magukkal li(i/.z;ik az izopiptézisek \(inalainak 

 esését, a nu'lyi'öl ])ixon a ű'X'>. s kín. lapon 

 beszél, s a mely Kelet-.\zsiál)un kevi'sl»' ismeie- 

 tes. Skf.homm (Sibeiia in Asia) a -leiiiszei völgyre 

 vonatkozó adatok jegyzékéln'U : Ldi/opus > upcs- 

 //■/.s a 71 Va'' é. sz.-ig. l'ìiìilloscopits supercilioxus 

 70 . valamint Pln/llosiopuíi Irochilus, <lcoiirhla 

 sihirifti •IS"', valamint Motadlla indniiojic. Me- 

 rlila obsciii'((, Sylt'iii (ifj'iiiis ()7 . yíniild türi- 

 linlaris (Ki". h'i)iberi:u miii'ola tis stli. fajokat 

 sorol Fel. 'Megjegyzi, hogy főképen a fiatal mada- 

 rak azok, a melyek nyugoti'a (egész Angliáig és 

 Enzak-Afrikáig) kerülnek. S azután azt mondja, 

 hogy «az egyes egyének természetrajza befejező 

 szakasza a fajok természetrajzának. n .\lt^dában 

 a madarak messzebb haladnak északra a Peesoia 

 völgyben, a mtdyre nézve a Sehuohm jegyzéke 

 (Silieria in Kuropa) majdnem kimerítő és mi az 

 olvasót erre utaljuk, mert Ázsiának északnyu- 

 goti széle csak kicsiben különbözik Európa 

 észak-keleti részétől, s mert nekiiidí Sekhohm 

 nézetei leginkább tetszenek, sokkal inkál>b. 

 mint a 1)[.\on éi vagy Gatke éi.* 



Nem kell elfelejtenünk, hogy az ázsiai konti- 

 nens ujabi) formáezi(), legelébb plioczén (Ho- 

 worth pld.l és hogy a Himalája főképen nem 

 volt meg azelőtt, míg a beltengerek a Han- 

 hai, a Turáni-tenger (Ai-al, Balkas stb.) ii Kaspi- 

 tcnger kiterjedtebbek voltak s most is folyton 

 száradnak (2)ld. Turkesztánbani. 



Tj'absence, à ce (jue nous savons à présent, de 

 grandes terres au nord de la Sibérie et les con- 

 ditions météorologi(ines si différentes des cotés 

 ouest et est des continents arctiques, surtout les 

 coulants marins, ont |iour conséquence rabais- 

 sement des lignes des iso))i])téres, dont parle 

 DixoN à lu j)age :ÍÍH? sg., en Asie orientale, si 

 peu connue du reste. SKEnoini (Siljeria in Asia) 

 donne des dates pour une liste pour la vallée 

 du Yenisej : Ldfjopun rupesh'i'i juaqn un 71V2° 

 1. n., Phi/UuscnpiiH siíperciliasuH 70°, comme 

 Philllo-scopns liorliihis. Gcocichla aibirica 68°, 

 comme Motacilld mclunope, Mcrtdd obsciira. 

 Sellata af/iitia ('>7^, Menila atriíjularin (VA" . Erti- 

 beriza aureola W etc. Il remanjue, (jue ce 

 sont les oiseaux jeunes surtout, qui dévient á 

 l'ouest (jusqu'en Angleterre et en Afrique du 

 Nord). 11 remarcpie ensuite: «the history of indi- 

 viduals is the e]iitoniy of the history of the spe- 

 cies». En général les oiseaux s'avancent plus au 

 nord dans la vallée de luPetchora, jiour huiuelle 

 le liste de Seebohm (Siberia in Europa) est 

 jiresque complète et nous y envoyons le lecteur, 

 car le nord-ouest extreme de l'Asie n'en diiïèrera 

 que peu, et ses vues nous plaisent le plus, plus 

 que celles de Dixon et de (Iatke.* 



Il ne faut ])as oublier, (|iie le continent d'Asie 

 est de formation récente, pliocène au plus tőt 

 (Howorth par ex.), et l'Himalaya surtout n'exi- 

 stait pas auparavant, tandis (jue les mers inté- 

 rieures, le Hanliai, la mer touranique (Aral, 

 Balkach etc.), la Caspienne étaient plus éten- 

 dues et se dessèchent encore (au Turkestan 

 par ex.). 



* Ziirc'ijcllifn lunyeii iiiegjofiyfuve : (1. UrxoN pj;. 

 II7.I az Aiilhiix riilidvili laj sein a/, .\l'f;an Ijoundary 

 Odin.-iiál, sem MEWEsnél, seiu SKEHoiiMiiál, sum Hahvik 

 BiíowNnál iPec-sora), sem Kamcsatkáliól, seiu Iíidiíway- 

 nól, sem Koreáliól (GniLioui, sem KaddkihU lUsszuri), 

 sem HoMKYKiínél nines megemb'tve, de ifjen is lel van 

 sorolva a Kauká/.usliól iIíaiiiiki Moiiguliáljan Kaiisou- 

 liól (Taci. Uniósból, i'ekinliöl (üistalkti. .Jounanliol 

 (.\ndkksoM, (le nem .Ja[)áiiból ( Blakiston |, sem Skvkk- 

 zowniil és I'LKSKÉnél (Turkostiinhanl, sem IJiANcuniál 

 iPamiii, sem KixsiHnél (Nyiiyot-Sziliéríal, sem Tibet- 

 ből (Oklkans lieicze«;!, sem a Transl<ás]iiai tartomá- 

 nyokból ; (le említi 'J'acanovs/.ki dc-lröl (J)auria, Baikal, 

 de ueui Keleti-Szibiírial, I'iukvalszki lUiieimin|ii;ol, 

 Zaidam), .Jkruon (Eszak-India, Nc])al, Birma, Czejlou), 

 Whhkhkau (Borneo), Bi.a.nkoiid (Lenkoran) (^s Scully. 

 Oatks kettős vonulást tulajdonit neki. Sklv Lüng- 

 cHAMi's Ilel;;(daiidból októberről idézi. E szerint DixoNt 

 (pK. 117.1 helyre kell ifjazitani. 

 Aquila. V. 



* Par parenthèse iv. ÜixoN. pag. 117l VAnt/iiiK ri- 



i-liarili n'est cité ni chez IWfgan boundary eom.-ni chez 



Miiwns, ni chez Skkbohm, ni chez Harvik Brown (Po- 



tcliorai, ni au KiimtclitilhK , ni chez KniuwAV, ni en Corée 



iGrilioliI, ni chez Hadue lOussourii, ni même chez 



! HoMEYKR, mais bien au Caucase (KadueI en Mongolie 



I au Kansou (Tac.i, Ordos, à Pékin (OustaletI, au .Jun- 



I nan (Anderson l, mais pas au .Japon i Blakiston i, ni 



I eliez Severzov et Pleske (au Turkestan, ni chez 



j Bianchi (Pamiri, ni chez Finsch (Sibérie oeeid.l, ni 



au Thibet (Pr. oOrléans, ni eu Transcaspie, mais 



j thez T.\CANovsKi au sud (Daurie, Baikal, non dans la 



' Sibérie orientálói, mais chez Pk,ievalski ( Buchaingol, 



I. Zaidaml, chez .Jerdon ilnde du Nord, Nepal, Birma. 



Ceylon), Whitehead (Borneo), chez Blanford (Len- 



I koran), et chez Scully. O.vrEs lui donne une migration 



double. SÉLYs-L((N(iCHAMl's le cite iV Helgoland en 



octobre. D'après cela il laut corriger Dixon (pag. Il7i. 



37 



