25 



De ha figyelemmel kísérjük az állat teste alá beúszó festéket, tapasz- 

 talhatjuk, hogy az nem szalad be a garatba, hanem a test két oldalán 

 boltozatosán felemelkedő redők alatt és a testvégen jelenik meg és az 

 állat testétől messzire tovább úszik. A Wilhelmi által megfigyelt csa- 

 torna tehát nem a szájnyíláshoz vezet, hanem ágakra oszolva a test- 

 szegélyen a has alól kivezet. Szó sem lehet tehát arról, hogy a gázcsere 

 létesítése végett víz a bélcsatorna-rendszerbe jusson. 



I zeltláhúak-hdJi ismeretes az utóbélcsőlégzés, Halak-ba.n. a 

 víznek az előbélcsőn való átáramlása, de azt élettanilag lehetet- 

 lennek tartom, hogy a bélcsatorna emésztő szakasza, a hol csak egy 

 bizonyos, az emésztés czéljaira optimális vízmennyiségnek szabad jelen 

 lennie, állandó vízáramlásnak és így az emésztett anyag kisodrásának 

 helye lehessen. Mert megbizonyosodhatunk a felől, hogy a nyugvó állat 

 hasoldalán folytonosan áramlik a víz ; bizonyosakká válhatunk külö- 

 nösen akkor, ha olyan állatokra cseppegtetünk tust, melyek megrothadt 

 víznek a tetejére jönnek fel és hasoldalukkal mintegy a vízfelületre 

 ragadtan pihennek. Bizonyosak vagyunk a felől is, hogy a hátoldal 

 csillangói is épen úgy mozgásban tartják környezetük vizét. Mindez 

 pedig csak a mellett szól, hogy a kültakaró egyszersmind 

 a légzés szerve és agázcsere közvetítésére a vizet 

 a csillangók újítják meg az által, hogy hátrafelé 

 csapkodásukkal folytonos mozgásban tartják.^ 



Az oxygén nézetem szerint nem a vízzel jut keresztül a bőrön, 

 hanem azt maguk a hámsejtek nyelik el a vízből. És hogy a bőrben sűrí- 

 tett állapotban van gáz, arról akként győződhetünk meg, hogy ha az 

 állatokat gö^JQ-os vagy absolut alkoholba dobjuk, akkor testfelületükről 

 apró buborékok szállnak fel, melyeket a csekély gázelnyelő-képességgel 

 biró alkohol űzött ki a bőrből. 



bj Tapasztósejtek. 



A tapasztósejtek a rajtuk kiömlő ragadós állomány csekély meny- 

 nyiségével a kúszó állatnak valamely részét odatapasztják a tárgyakhoz, 

 illetőleg a váladék rákövetkező bővebb ömlesztésével annak elválását 

 segítik elő. Feladatuk mindig mechanikai munka : még pedig vagy a 

 contractio, vagy a beléjük hatoló testbéli izmok húzásának ellenállás szol- 



1 Ez a nézet különben nagyon régi, mert már Oersted kimondotta 1844-ben 

 Entwurfjának a 18. lapján. 



