29 



Az állat, mászása és még inkább pihenése közben, miként a 4. szöveg- 

 rajzon látható íej végének hasi oldalán a középrész boltozatos állása 

 folytán a tapogatók között csak egy kis csatornát formál. Tapadó- 

 korongnak környezetétől alaktanilag is el kellene különülnie, mint, 

 teszem azt, elkülönül már a Trematodák-on. De, ha tapadókorong nyoma 

 külsőleg a testfelületen nem is volna látható, metszetekben a környe- 

 zettől elkülönült csoportosulását kellene tapasztalnunk a tapadófolthoz 

 tartozó szöveteknek, főként az izmoknak. Ezt azonban itt nem találjuk. 

 És nem találjuk meg az alakilag kikülönült tapadógödröt sem, mert az 

 egyes rögzítőszerek után egészen eltűnik vagy épen domborúvá lesz 

 (lásd a 3. szövegrajzot) vagy mégmélyebbé a rendesnél (pl. formol- 

 salétromsav után). Én, mivel szöveti szerkezete épen olyan, mint a 

 testoldalmenti tapadóövéé, mivel környezetétől szerkezetében épen úgy 

 nem különül el, mint amaz és mivel az odatapadáshoz épen úgy ragadós 

 mirigyterméket hasz- 

 nál, mint a testszegélye- 

 menti öv : nem talá- 

 lok semmi alapot arra, 

 hogy külön tapadóko- 

 rongot lássunk benne. 

 Az odatapadást úgy 

 a tapasztóövön, mint a 

 fej végi tapasztóf oltón 

 legfőképen a sejteken 



átömlő ragadós állomány teljesíti. De a tapasztás munkájának mecha- 

 nikai részét nemcsak a hámsejtek eszközhk contractilitásuknál fogva, 

 hanem a test izomrostjai is. A testszegélyen háromféle különirányú 

 rostokból jutnak ide ágak, ú. m. hát-hasi, haránt és rézsútos (a per- 

 lateralis síkban a hátoldalról ki a testszegély felé haladó) irányúakból. 

 A fejvégen levő tapadófoltba főként a hosszanti rostok végei hatolnak 

 ki ; hozzájuk járulnak itt hát-hasi irányú és a harántsíkban rézsútoson 

 egymást keresztező rostok is. 



Valamennyi örvényféreg között (Planaria torva, polychroa, gono- 

 cephala, Polycoelis nigra), a melyet én eddig kúszó mozgásában meg- 

 figyelhettem, a leghevesebb és legkitartóbb kúszásra a Dendrocoehim 

 lacteum képes. Valahányszor hirtelen erős fényt vetünk rá vagy inger- 

 léssel megriasztjuk, vagy a vizet, illetőleg tartóedényét erősebben meg- 

 mozgatjuk, mindig kúszással menekül. És ha maga körül zsákmányt, 

 pl. Asellus-t vesz észre, arra is kúszva veti rá magát. A kúszás az egyet- 

 len mozgás, a mellyel néha hátrafelé is haladhat az állat. Kúszás 



4. ábra. A Dendrocoelum lacteum fejvége mászás 



közben a tapogatók között kialakuló csatornaszerü 



boltozat feltüntetésével. 



