36 



Rhabditís-képző sejtek átalakulása hámsejtekké. 



Észleltem azt, a mit Loman már 1887-ben említ, de be nem 

 bizonyít, hogy a hámalatti rhabditis-képzö sejtek egy része másodlagosan 

 a hámba vándorol, illetőleg, ha a hámból származott, oda visszavándorol 

 és a többi hámsejthez lesz hasonlóvá. Ez a folyamat következőképen 

 megy végbe. 



A mirigytermék létrehozásához szükséges táplálék könnyebb beszer- 

 zése végett a rhabditis-képző sejtek az izomtömlőn belül a bélcsatorna 

 közelébe furakodnak. A hámmal való összeköttetésüket azonban nem 

 vesztik el, mert mindig kimutatható rajtuk a hámba vezető proto- 

 plasmás nyújtvány. Mikor a sejtek megtelnek rhabditiseikkel, az izom- 

 tömlő rostjai között a hám felé vonulnak. De ez a közeledés nem arra szol- 

 gál, hogy a hámsejteknek minél közelebbről juttassák át a rhabditiseket. 

 Kutatva ugyanis, hogy milyen közel jutnak a mesoglaea-lemezhez, arra 

 a meglepő eredményre jutottam, hogy mirigysejtek rhabditisekkel telten 

 a basalis hártyát is átfúrják és kinyomulnak a hámba. Nagyon sok helyen 

 érte őket a rögzítés abban az állapotukban, a mikor sejtmagvuk épen 

 átbújik a mesoglaea-lemezen, a mi a legfőbb bizonyítéka annak, 

 hogy maguk a sejtek mennek ki a hámba. Két ilyen helyet tüntet 

 fel a II. ábra {a és b sejt). Az ábra két szélén láthatunk két épen átbuvó 

 sejtet, középütt (c sejt) egy már csaknem átbujtat, melynek a hám alatt 

 maradt kis része, mint valami köldökzsinór, kapcsolja össze a sejtet a 

 hámalatti szövetekkel. A sejtek a mesoglaea-lemezen való átfurakodást 

 sokféleképen viszik véghez. Vannak olyanok, melyekből legelőször a 

 mag megy át ; viszont olyanok, a melyek terméküket a mag előtt és 

 mögött megfelezik, mint az a 11. ábrán látható. Mások pedig előre küldik 

 terméküket és a mag legvégül vonul át. A hámban azután a szomszédos 

 sejtek szétválnak előttük és egyelőre boltozatot alkotnak fölöttük, (a 11. 

 ábrán c sejt körül és a 12. ábrán a sejt körül a. b és c sejtek.) Védelmet 

 nyújtanak nekik addig, míg rhabditiseiket rendbe szedik és előkészülnek 

 a hám kötelékében reájuk várakozó újabb feladatok végzésére. Néha 

 egy-egy szerencsés készítményben, a hol a valószínűleg periódusosán 

 történő vándorlás rögzítődött, olyan sürün állnak ezek a pihenő sejtek 

 (az ivartájékon), hogy a már differentiálódott hámsejtekkel váltakoznak 

 és így minden egyes hámsejt kétfelé alkot boltozatot. A boltozat azután 

 szétválik és a behatolt rhabditis-képző sejt megnyúlik a többiek magas- 

 ságáig és csillangókat fejleszt. Mindez némely sejttel olyan gyorsan törté- 

 nik, hogy még ott van az alaprészen a mesoglaea-lemezben hátramaradt 



