37 



nyújtványa és a tetőrészen már csillangói vannak. Az oldali bordázatot 

 és valószínűleg a támasztó fonalkákat is már azalatt kifejlesztik, a 

 míg a szomszédos hámsejtek boltozata alatt vannak, miként ez a 

 II. ábra c és a 12. ábra a sejtjén látható. 



Mindezeket legelőször az ivartáj éki sejteken figyeltem meg, mert 

 a jelenség a rhabditisképző sejtek nagy tömegénél fogva itt a legszembe- 

 ötlőbb. De megtaláltam egyebütt is, különösen gyorsan a hátoldali test- 

 szegély sejtjei között és a hasoldalon, a honnan a 12. ábrát rajzoltam. 



Az olyan képek, a minőknek egy-egy példája a 13. és 14. ábra, 

 azt gyaníttatják, hogy a hám alatti szövetek között rhabditisek- 

 kcl megtelő sejtek oda a hámból is vándorolnának ki. Gyaníttatják ezt 

 azért, mert e sejtek teste kicsiny, a hámhoz közel álló, a hámmal proto- 

 plasmás híd köti őket össze és a rhabditisek képződése épen megindul 

 bennük ; szóval olyanok, a minőknek a kép nélkül is elképzelnők a 

 rhabditisképzés végett bevándorló sejteket. A 13. ábrán látjuk, hogy 

 a sejt rövid és vastag protoplasmás híd által, a 14. ábrában pedig vékony, 

 hosszabb protoplasmával függ össze a hámmal. A 13. ábrán feltüntetett 

 sejtben a rhabditisképződésnek még semmi nyoma ; a 14. ábrán látható- 

 ban már van két kiképződőben levő pálczika. A hámsejtek a magfestő 

 folyadékok iránt való csekély hajlandóságuk által tűnnek ki, ezeket a 

 fiatal sejteket pedig erősen színezik a magfestő szerek. Föltehető, hogy 

 egyes sejteknek a többiektől e tekintetben különbözővé válása képesíti 

 őket arra, hogy a hámból bevándoroljanak és rhabditisképzőkké 

 alakuljanak át, ámbár egyáltalán nehéz a 13. és 14. ábrán látható 

 képekről eldönteni, hogy a hámból ki- vagy a hámba bevándorló 

 sejteket tüntetnek-e fel? 



Ha egyes sejteknek csakugyan a hámból kell a hám alatti szöve- 

 tekbe jutni ok, hogy rhabditisképzőkké válhassanak, az a kérdés vetődik 

 .fel, hogy mások meg miért tudnak a hámon belül maradva is rhabditi- 

 seket létrehozni, illetőleg, ha rhabditisek a hámban is képződhetnek, 

 minek kell azoknak a jellegzetes epidermalis képleteknek főként a 

 mesodermában képződniök. Feleletet ad erre az a körülmény, hogy a 

 hámbeli sejtek által létrehozott rhabditisek sokkal kisebbek, mint azok, 

 melyeket a hám alatti szövetekben maradó vagy csak már rhabditisekkel 

 való megtelésük után a hámba kivándorló sejtekben látunk. A hám alatti 

 szövetek nyilvánvalóan kedvezőbb táplálkozási viszonyok közé juttatják 

 a rhabditisképzőket, mint a minők között az ilyenek a hámban lehet- 

 nek. Ezért a kedvezőbb táplálkozásért hatolnak sejttesteikkel több 

 milliméternyi távolságra szájadzási helyüktől (általán a bélcsatorna- 

 rendszer közelébe) a szervezet összes többi mirigysejtjei is. És ezért a 



