38 



hám alatti szövetekben lévők nagyobb mennyiségű rhabditis-anyagot és 

 ebből nagyobb rhabditiseket tudnak létr hozni, holott a hám.ban levő 

 sejtek képességeit egyéb feladatok is inkább lefoglalják, például a 

 csillangók s a támasztófonalak termelése, a hely\'áltoztatás és lélekzés 

 végzése. 



Megfigyeléseim tehát nem döntik el föitétlcnül, csak igen való- 

 színűvé teszik a rhabditisképzősej tek ektodermalis származását, mivel 

 az csak élő állaton volna bebizonyítható, hogy egy adott sejt bevándorol 

 és a bevándorolt sejt rhabditiseket termel és nem jut más sorsra. 

 És így azt se zárhatjuk ki, hogy mesenchyma sejtek, föltéve, hogy azok 

 valami úton ektodermalis eredésűek (mint pl. a Gerinczesek vérsejtjei- 

 nek, kötőszövetének egy része), alakulnak át rhabditisképzőkké (lásd 

 WiLHELMi [5.]). Azt sem mondhatjuk ki bizonyosan, hog}^ a hámba a nagy 

 rhabditiseket mind bevándorolt sejtek szállították volna be, mert ez 

 csak abban az esetben volna bizonyosan állítható, ha a testből a 

 rhabdit sképzők mind kifogynának. Mivel azonban rhabdit sképzök 

 a testben mindig találhatók, helyet kell adnunk a rhabditisek hámba 

 jutásáról eddig vallott ama lehetőségnek is, hogy azok a ki'pzősejtek 

 nyújtványain át is juthatnak a hámsejtekbe és a képzősejteknek ez a 

 faja igazi mirigysejtek módjára működnének tovább is. Ez az eshetőség 

 kényszerített arra, hogy bár a sejtek egy részének hámsejtekké való 

 alakulásáról meggyőződtem, mégis a mirigysejtek között tárgyaljam e 

 sejtféleséget. Ott tárgyaljam mindamellett, hogy még a fentieken kívül 

 is van egy ok, a mely a sejteknek a hámba való vándorlása mellett szól. 

 Abban a hitben vagyok ugyanis, hogy, mivel a hámsej teknek mitotikus 

 magoszlását és egyáltalán oszlásukat sem más le nem írta, sem magam 

 meg nem figyeltem, az epidermis a test növekvésével nem sejtjeinek 

 oszlása révén tart lépést, hanem úgy, hogy bizonyos okok megfelelő 

 mennyiségű rhabditissel telt sejtet állandóan kilépésre kényszerítenek 

 a mesodermából. Meg kell jegyeznem azcnban, hogy ez az eshetőség 

 egyáltalán nem támogatja azt a fentebbi feltevésemet, hogy a rhab- 

 ditisképző sejtek a hámból vándorolnának be a testbe.. 



Mindeneket összegezve csupán csak a rhabditisképző 

 sejtek m e t a m o r p h o s i s a bizonyos, t. i. az, hogy a 

 hámmal állandó összeköttetésben levő ilyen 

 sejtek kilépnek a hámsejtek sorába és ott, ter- 

 méküket magukban megőrizve mozgató hámsej- 

 tekké alakulnak át 



Ámbár régen ism.eretes, hogy a hámsejtek, és pedig jelen ese- 

 tünkben a rhabditisképzőkből alakultak is, képesek rhabditisek terme- 



