A KÜLTAKARÓ ÉS MIRIGYEI. 



BÖHMiG ([3.] p. 374.) a kültakarót alkotó sejteknek háromféleségét 

 különbözteti meg, ezek: i. a takaró hámsejtek (>>Deckzellen<<) ; 

 2. tapasztó sejtek 1 (>>Klebzellen<<) ; 3. érzősejtek (»Smneszellen<<). 



BÖHMIG ebben az osztályozásában és ez elnevezésekben szem elől 

 tévesztette, hogy csillangóik (cilia) révén épen a kültakaró sejtjei szolgál- 

 tatják az Örvény fér gek-nek egyik legfontosabb ismertető bélyegét s 

 hogy azok nemcsak a takarás, hanem főként a helyváltoztatás szolgála- 

 tában állanak. A takarást pedig a maguk helyén végzik a tapasztósejtek 

 is. Ennélfogva nézetem szerint sokkal helyesebb e sejteket igazi jellegük 

 szerint csilla ng ós mozgató hámsejteknek nevezni. A mi 

 pedig a különleges érzösej tekét illeti, — melyeket Böhmig először 1886-ban 

 mutatott ki a Grafilla muricicollá-n ([4.] p. 314—315. Taf. XI. Fig. 14.), 

 s Tricladus-on voltaképen először 1887-ben írt le a >>Zur Kenntniss der 

 Sinnesorgane der Turbellarien<< czímű dolgozatában (p. 488.) és a melye- 

 ket újabban ugyanő (^rnc/í7ííws-tanulmányában [3.] p. 378 — 380., T;if 

 XII. Fig. 4., 4a, 5., 5a és p), valamint Sabussow ([2.] p. 744 — 747.. 

 Taf. 37. Fig. I — 5.) is leírtak és lerajzoltak — én azokat a Dendrocoelum 

 ladeiim-on a leggondosabb kutatás daczára sem találtam meg. E helyett az 

 ingerfölvételnek más módját derítettem ki, melyről az idegrendszer ismer- 

 tetésénél lesz szó. Ugyancsak ott tárgyalom majd a Chichkoff által élő 

 állatokon megfigyelt oldalszéli merev szálakat is. Azonban a hám 

 kötelékébe sorolom a bőrön át szájadzó egysejtű mirigyeket, melyeket 



1 A németben használatos >>H a f t z e 1 1 e n« magyarul tapadósej tek- 

 n e k volna mondható ; a szóban levő sejtek azonban az állat testét a rajtuk 

 keresztül kiömlő anyaggal pillanatra vagy szükség esetén hosszabb időre oda 

 is ragasztják az alaphoz, melyen az állat kúszik. Az oda tapadás tisztán 

 mechanikai is lehet saz oda ragasztás inkább állandó rögzítést jelent. 

 Ezért tartom mindkettőnél helyesebbnek az >>odatapasztás<< és >>tapasztósejt« 

 kifejezéseket (1. alább a WiLHELMi-töl ajánlott »Haftzellen« elnevezést). 



