50 



([3.] p. 396.) és MicoLETZKY (p. 388.) kétségbevoiija a Chichkoff 

 megfigyelésének helyességét. Én magam Golgi módszerével impraegná- 

 lódott nyálkasej tekén észleltem olyan nyújtványokat is, melyek nem 

 vezettek a hámba, hanem a környező szövetben vesztek el ; ezek a 

 nyújtványok protoplasmás nyújtványok és a mirigysejt törzsfejlődési 

 alacsony fokáról tesznek tanúságot. Hogy ilyen esetben nem kötőszöveti 

 sejtek ejtettek tévedésbe, bizonyítja az, hogy az illető sejtnek egy nyújt- 

 ványát a hámon át a testfelületre tudtam követni és hogy e nyújtvány- 

 ban, mint festetlen gömbök, a váladékszemcsék is meglátszottak. — 

 Chichkoff észlelete Édesvízi Tricladusok-rsi, a BÖHMiGé pedig tengeriekre 

 vonatkozik, tehát a HiCHKOFF-ét nem czáfolhatja meg. Én magam hatá- 

 rozottan állíthatom, hogy eg3^-egy nyálkasej tnek három kivezető nyújt- 

 ványa is lehet; mégpedig lehet nemcsak az Édesvízi Tricladusok-han, 

 hanem az Olisthanellá-ba.n (1. erre vonatkozó dolgozatomat) és 

 a Mcsostmiu7n /mgwá-ban is. A CHiCHKOFF-tól JijiMA-féle érte- 

 lemben vett nyálkasej teknek tulajdonított többféle alakot az én meg- 

 határozásom szerinti nyálkas ej tekén nem észleltem; azonban láttam 

 csillagalakú sejttestü, de mindig csak egy kivezetőcsatornájú sejteket 

 a ragadós állományt termelők között (a testfelületen szájadzó 4. mirigy- 

 sejtf eleség teste mindig körtealakú ; 1. alább). Ugyanazon sejt nyalka- 

 termékének nagyobb felületen való szétosztására szolgálónak tartom 

 azt, hogy az egy irányban haladó csatornák olyan helyen is több hámsejt 

 területére ágaznak szét, a hol csatorna csatorna hátán halad olyan zsú- 

 foltan, hogy egy-egy hámsejtet több nyálkasejt el nem ágazott kivezető 

 csövének is át kellene fúrnia, hogy egymás mellett elférjenek. Amíg 

 pihen valamely sejt, hogy új nyálkát termeljen, a szomszédjaitól ter- 

 meltből juthat így olyan hámsejtekre is, melyeket az ő csatornájának 

 ágai fúrnak át. 



A nyálkasejtek nyújt ványai valamennyi mirigy féleség csatornái 

 között a legöblösebbek. Lefutásukban nagyon kanyargósak, igen gyakran 

 csomósak. 



Egyébiránt a sejttest és a kivezető nyújtvány között sem alaktani, 

 sem élettani tekintetben nem lehet éles határt vonni. Váladékot az 

 egész sejt termel minden nyújtványával együtt ; csakhogy a kivezető 

 nyújtványban termelt váladék leghamarabb ürül ki, s azontúl a nyújt- 

 vány egy időre a sejt többi részétől termelt váladék ki vezetőjévé lesz. 

 A sejttest a kivezető nyújtványba fokozatosan megy át s az utóbbin is 

 lehetnek a sejttest méretével csaknem fölérő tágulatok. 



A mirigy termékük előállítása kezdetén levő sejtek protoplasmás 

 területeit I. A. jegyű haematein oldat és vastimsó-haematoxylin 



