51 



szürkéskékre, toliiidin-kék berlini-kékre festik ; szóval chromatin- 

 festödést mutatnak. A már kialakult mirigytermék keletkezése kezdetén 

 ApÁTHY-féle hármas festéstől rózsaszínűre, érett állapotban ibolyaszínűre 

 festődik. Vastimsó-haematoxylin a kialakult nyálkaterméket szenyes 

 zöldessárgára festi. A sejtmag gömbölyded, halványan festődik és benne 

 egy chromatikus nucleolus látszik. A mirigytermékkel telt sejtben a 

 protoplasma gyönge gerendázat képében az egész sejtben szétosztva 

 marad (vagyis a mirigytermék nem tolja félre és nem szorítja a sejtnek 

 egy oMalára). A sejtmag i yenkor zsugorodott és erősen festődik. 



A fej vég nagy nyálkasej tjeiben, különösen ezek közt is a leg- 

 nagyobbakban sajátszerű trophospongialis járatokat találtam (II. 

 t. 21. A, 21. B áhra. can. troph). Ezek a csatornák a sejtfelülettől a 

 sejt közepe, rendszerint a mag felé tartanak és ott boj tszerűleg ágaznak 

 szét. Erre vonatkozólag a 21. A ábra h sejtje és a 21. 5 ábra optikai 

 metszetet tüntetnek fel, ?i 21. A a sejtjébe a metszetbe beeső összes 

 járatokat berajzoltam. Ezeket a járatokat a sejtek nagysága és az élénk 

 sejtmüködés : a nyálka folytonos termelése teszik szükségessé. Rögzíté- 

 sükhöz vagy forró subHmát oldat, vagy leginkább formolsalétromsav 

 sublimát-oldat, esetleg osmiumos keverékek jók. A járatokat sűrűbben 

 rendeződött protoplasma burkolja, mely számtalan nyújtványnyal megy 

 át a környezetébe. 



A testfelületre, a garatba és penisbe ömlő nyálkát nemcsak a 

 festődésbeli eltérésük, hanem más viselkedésük is jellemzik. A testfelü- 

 letre jutó nyálkaállomány kis elliptikus szemecskák képében jő létre 

 és még a sejttestben (illetőleg létrejötte helyén) elfolyósodik (osmium, 

 toluidin-kék), tehát a sejttestben létrejött váladék a kivezető nyújt- 

 ványba már elfolyósodva kerül be. Megjegyzem azonban, hogy némely 

 rögzít s, így forró ZENKER-féle folyadék a vezeték elfolyósodott nyalkáját 

 szemecskék alakjában csapja ki, úgy hogy az ilyen készítmények könnyen 

 tévedésbe ejthetnek bennünket, a váladékot a kivezetőcsatornában is 

 szemecskésnek mutatva. A garatba ömlő váladék kerek . cseppekben, 

 sokkal gyakrabban szabálytalan alakulatokban jön létre és csak a csa- 

 tornában, vagy a felületre jutásakor folyósodik el (ZENKER-f. rögzítés, 

 MALLORY-féle festés), tehát a sejttest által létrehozott váladék még for- 

 máitan kerül bele a kivezetőcsatornába, esetleg ezen keresztül ki a felü- 

 letre. Szabályos és sem a sejttestben, sem vezetékében el nem folyósodó 

 gömböcskéket alkot a penis-nyálka (sublimát, subhmát-alkohol, mucicar- 

 min, toluidin, thionin), ennek cseppjei tehát formáitan jutnak ki a mirigy- 

 sejtből; még a legnagyobbak is. A cseppek átmérője többnyire nagyobb 

 egy mikronnál, sőt két mikront is (ritkán hármat) elér. Osmiumos rögzíté- 



4* 



