64 



egyenletesen vannak elosztva. A hátoldalra több szájadzik, mint a 

 hasoldalra. Tömegesebb föllépésüket a száj és ivarnyílás körül nem 

 tapasztaltam. A tapasztóövön, valamint a fejvégi nyálkaömlesztő mezőn 

 nem szájadzanak. Egy középtesttájról való lo \i. vastag keresztmetszet- 

 ben hátoldalt 9 ilyen mirigysejtet és a hátoldali hámsejtek között 76 

 csatornavéget számláltam. A csatomavégek sokaságából szinte arra 

 lehetne következtetni, hogy a hámsejtek mint a rhabditisek előállí- 

 tására talán e váladék termelésére is képesek volnának ; erre azonban 

 semmi különös bizonyságom nincsen. A mirigyek sejtteste kisebb a többi 

 mirigysejtekénél; akkora mint a rhabditisképzőké. Alakja valamennyié 

 között a leghatározottabb, t. i, állandóan körteszerü. Kivezetőcsatornája 

 vastagabb, mint a tapadós állomán3^t vezető csatornák. Az intracel- 

 kilaris csatornavégek a hámban hordóformán megvastagodottak, szája- 

 dékuk azonban szűk. A mag alkotása, valamint a protoplasmás rész 

 festődése olyan, mint a tapadós állományt termelőkk<é. 



Már Graff ([3.] p. 66.) azt teszi föl : >>hogy a szegélymirigyek 

 nem önálló szervek, hanem specializálódott erythrophil hámmirigyek« ^ 

 Ö e tételében támaszkodik a kétféle mirigytermék (szerinte »Erythro- 

 phile Körnerdrüsen« és »Kantendrüsen<<, szerintem az ismeretlen ren- 

 deltetésű, 4. számú és a ragadós állományt termelő mirigysejtek) alak- 

 és festődésbeli megegyezésére ; továbbá arra, hogy a kétféle mirigy- 

 termék a legtöbb Szárazföldi Tricladus-on kizárja egymást, kivéve a 

 Dolichoplana feüdeni és Poly dadus gayi alakokat. Ez utóbbi tapadó- 

 zónáján (>>Drüsenkanten<< Graff) azonban a mi negyedik fajta 

 mirigyeink (a Graff-féle »erythrophile Körnerdrüsen«) szájadzanak. 

 Viszont az Avtioposthia dícmcnensis-ne\í egész teste felületén csakis 

 a mi ragadós állományú mirigyeink (>>Kantendrüsen« Graff) öntik 

 váladékukat. Wilhelmi a Bdellouridák-on figyelte meg azt, hogy a 

 ragadós állományt termelő sejtek kivezetőcsatornái nemcsak tapadó- 

 sejteken, hanem csillangós sejteken is szájadzanak és viszont az 

 eosintól színeződő szemecskés mirigyek (>>erythrophile Körnerdrüsen<<) 

 csatornái közlekednek (anastomosis útján) az előbbiek vezetékeivel 

 (p. 195—198. Taf. 4. Fig. 17). 



Wilhelmi [5.] p. 196.) a Graff által fölvetett homologizálást még 

 tovább viszi. >>A mennyiben én őket a szegélymiri- 

 gyekkel « — vagyis a ragadós állományú sejtekkel — »m üködé- 

 sileg egyenértékű képlet.eknek tartom, a melyek 



1 »dass die Kantendrüsen nicht Organesuigeneris, sondern specifisch differen- 

 tierte erythrophile Hautdrüsen sind.« 



