68 



Ezek közül 7 a sejtnek saját terméke és állandó alkotórésze (ilyennek 

 tekintve a rhabditiseket is). Időleges és esetleges termék az ábrán kettő 

 van íölvéve : a zsír és a glykogén-szemecskék. Fejlődéstanilag más 

 sejthez tartozik, de szoros alkattani kapcsolatban van a sejttel négyféle 

 elem : kétféle mirigycsatorna, az idegnyújtványok és az izomrostok. 

 Azonban olyan sejteket is találhatunk, melyeken háromféle idegen mirigy- 

 sejt nyújtványa megy át. Ezek a tapadózóna szélén feküsznek, a hol 

 a voltaképen nem tapasztó sejtekbe is beletéved néha a nyálkacsatornák 

 és a 4. féle mirigy sejt csatornája közé a ragadós állomány egy-egy veze- 

 téke. Ilyen helyen egy sejt keresztmetszetébe négyféle mirigy termék 

 is belekerülhet : i. rhabditisek, 2. a 4. féle mirigynek, 3. a nyálkás sejtek- 

 nek és 4. a ragadós állományt termelő sejteknek váladéka. A rhabditis- 

 képző sejtek, a mint előadtuk, vagy maguk vándorolnak ki a hámba, 

 vagy, mint azt lehetőségként feltételeztük, nyújtványuk olvad össze 

 a megfelelő hámsejt testével és csak a rhabditisek nyomulnak ki a 

 hámsejtbe. 



Ezek alapján valószínűnek tartom, hogy a Dendrocoelmn lactciim 

 és általán a Tricladusok hámja az egész állatországban a legtöbb alkat- 

 elemet magában foglaló epithelium-féleség. Kiváló példa az össze- 

 hasonlító szövettanban arra, hogy alsóbbrendű Mctazoák differentiá- 

 lódott sejtjei még mennyire megtartották a Protozoa-?>e]t sokoldalú- 

 ságát. 



Fontos jelenség továbbá az is, hogy egyes hámsejtek nem 

 maradnak egész testükkel a hám magasságában, hanem magvukkal 

 együtt a mesoglaealemez alá, a hám alatti kötőszövetbe sülyednek 

 be, a mint azt a fej végi tapadómező sejtjein látni. Hasonlóan visel- 

 kednek a Dendrocoelum lacteum var. bathvcola (Steinmann) és D. infcr- 

 nalis (Steinmann) tapadómezőjének sejtjei is. A Bdellounda-jélc Ten- 

 geri Tricladusok egész teste felületét besülyedt hám borítja. Sokkal 

 általánosabban el van terjedve ez a Tricladida Terricolák hámjában. 

 A Bipaliidae család (Graff) és a Rhynchodemus-nem (Graff) csuszó- 

 párkányján (>>Kriechleiste«, megfelel a tapasztóövnek) csakis besülyedt há- 

 mot találunk. Megtaláljuk az örvényférgek szervezetében más epithehu- 

 mokon is ezt a jelenséget. Mindenekelőtt csaknem kivétel nélkül minde- 

 nütt így van alkotva a garathám, hol az egyes hámsejtek a hámfelü- 

 letre merőleges fonalakra szakadozottan, de a felületi egységes »Epi- 

 thehalplatte«-val (Graff [3.] p. 42.) összefüggve több nyúj t ványnyal 

 furakodnak át a hámalatti izomrostok alkotta hálózaton. Besülyedt 

 hámot találunk a Dendrocoelum szik vezetékén, továbbá a penis és a 

 tojásfelragasztó szerv belső üregében. A Lap férgek másik két osztálya- 



