69 



ban a Métely férgek és Galandférgek hámjáról BLOCHMANN-nak i8q6-ban 

 megjelent vizsgálatai óta ismeretes, hogy egészen besülyedt sejtek 

 alkotják. 



Mindezeknek alapján megállapíthatjuk hogy a Lap férgek epiblast- 

 sej tjeinek származékai nagyon hajlandók arra, hogy a mesoderma 

 sejtjei közé alásüly ed jenek. 



Ez alásülyedésre való hajlandóság, mint útmutató vezet minket 

 a mesenchymában mélyen fekvő és a hámfelülettel csak nyújtványai által 

 összefüggő mirigysejtekhez és érzősejtekhez, illetőleg érző (receptorius) 

 dúczsejtekhez. A mirigysejteket, mint már ismerjük, az jellemzi, hogy 

 nyújtványuk a hám felé haladtában ágakra esik szét. Sőt a nyálka- 

 sejtek között vannak olyanok, melyekből egyszerre több nyújt vány is 

 indul ki. Ezek a többnyújtványú mirigysejtek nem sokban különböznek 

 a legembryonalisabb állapotú mirigysejttől: az embryonahs csillagos kötő- 

 szöveti sejttől. És így folytonos alaktani sorozatot tudunk létesíteni a 

 kötőszöveti sejt, mint apolaris mirigysejt és a magasabbrendü állatok 

 legbonvolultabb mirigvszerve között. A sorozatban első helyen áll 

 a még a]x)laris kötőszöveti sejt. A polaritás felé az első lépés a több- 

 nyújtványú nyálkatermelő sejteken nyilvánul, melyeknek nyújtványai 

 a hámfelőli oldalra szedődnek, még azonban protoplasmás nyújtványai 

 is vannak ; egy ilyen sejtet hemipolarisnak is tekinthetnénk, mert 

 pólust csak a test belseje felé fordított oldalán találunk. Harmadik 

 tag a sorozatban az egynyújtványú mirigysejt, melynek hosszirányában 

 tengelyt vehetünk fel, de a tengely hámfelőli végén határozott pólust 

 még nem állapíthatunk meg, mert ott a tengely sugárszerüleg szét- 

 ágazik ; ilyenek a garaton szájadzók. Negyedik a végén szét nem 

 ágazó és már teljesen bipoláris nyílt mirigysejt, a minők a penisben 

 és az izmos mirigyben szájadzanak. Ötödik tagnak kell fölvennünk a 

 már a hám magasságában elhelyezkedő kehelysej tekét, a melyeket meg- 

 találjuk már a Polycladusok hámjában is, de ott vannak még az Ember 

 szervezetében is. Sorra következnek ezután a több sejtü mirigy- 

 szervek. Ezekre is a legegyszerűbb példát némely Örvényféreg garat- 

 mirigyei szolgáltatják, melyekben a nyílt mirigysejtek kivezetőcsator- 

 nái egy közös vezetékké csapzódnak össze, a mely vezetéket tehát nem 

 idegen sejtek bélelnek. Ide tartoznak a magasabbrendüek olyan hólyagos 

 vagy csöves mirigyei is, a hol az egész mirigy belsejét, akár egész sejt- 

 teslükkel, akár csak ki vezetőcsatornáik végén hámszerüleg összeállva 

 tisztán mirigysejtek bélelik ki. A sorozat végül, melynek többi, követ- 

 kező tagjait már régen ismeri a szövettan, a legbonyolultabb mirigy- 

 szervhez vezet, minő a pancreas vagy a máj. A sorozat elején a leg- 



