84 



le, keresztezvén a sugárirányú rostokat és egymást, de a sugáriránytól 

 mégis csekély fokban térnek el. Ezek a harántsíkban nem sugarasan futó 

 rostok a garat szabad vége felé hovatovább gyakoriabbakká válnak és a 

 garat ajkán egészen határozott rendszert alkotnak (lásd a lo. szöveg- 

 rajz X jelzéseit). Sokkal ritkábban találhatók olyan a garat tengelyén 

 átfektethető síkban rézsútosan haladó rostok, melyek a külső felülettől 

 hátrafelé a garatajak felé az űrtérig haladnak ; fordított irányúak, 

 vagyis a külsőfelülettől előfelé az űrtérig futók nincsenek. Csakis a 

 garat ajkán lépnek fel mindkét irányú hosszában rézsútos rostok (1. a lo. 



szövegrajzot). Azok a 

 4ÍciüJ'. pa.rca^4:p£^ic r^ rostok, melyek a külső 



felületen erednek és a 

 garat ajkának belső 

 peremén tapadnak 

 meg, a garat ajkát 

 visszahúzzák ésa garat 

 szájadékát tágítják ; 

 az ellenkező irányúak 

 pedig a garat ajkának 

 külső peremét mozgat- 

 ják az ellenkező irány- 

 ban. Ezekhez a rézs- 

 útos rostokhoz a garat 

 hosszanti rostjainak 

 végei is csatlakoznak. 

 A garat ajaktájékát 

 tehát külső és belső 

 hosszanti és körkörös 

 rostok, továbbá su- 

 gárirányú, a harántsíkban rézsútos és egymást hegyesszögben ke- 

 resztező, valamint a délköri síkban rézsút és egymást csaknem 

 derékszögben keresztező rostok szolgálják. A garat aj ki része nagyon 

 sokféle mozgásra képes, hasonlóan sokoldalú mozgás jellemzi a fej- 

 véget is. Később látni fogjuk, hogy ennek izomzata is megfelelően 

 bonyolult. 



A garat retractorai, melyek a garatban a legvastagabb rostok, a 

 garat tövében egyrészt a garat külső felületére, másrészt az űrtér felé 

 irányulnak. Vannak olyanok, melyek a mirigyes övön kívül futó hosz- 

 szanti rostokkal egy darabig együtt haladnak és azután rézsútosan az 

 űrtér felé irányulnak. A retractoroknak a garat külső, illetőleg belső 



lo. ábra. Agarat (pharynx) végének izomzata, ságit" 

 talis metszetben, sublimátos rögzítés után Apáthy- 

 féle utóaranyozással. (Rajzolókészülékkel mikroszkóp 

 után.) Pontozott vonal jelöli a garatban rétegsze- 

 rűen fellépő (kívül külső hosszanti és belső körkö- 

 rös, az űrtér felöl e kétféle irányúból összeszövő- 

 dött) izomzatot, musc. long. = musculi longitudinales ; 

 musc. rad. = musculi radiales ; mvisc. obi. = m. 

 obliqui. 



