85 



felületére való eloszlása teszi lehetővé, hogy a külső felület és az ürtér 

 felőli egymástól függetlenül is visszahúzható. 



Nehéz dolog az egyes izomrétegek vastagságát az egymás fölé 

 helyezkedő rostok számával kifejezni, a mint azt a szerzők általán teszik. 

 Ha a garat nagyon kinyúlik, a körkörös rostok hosszabb területen 

 oszolnak meg és egymás fölé belőlük kevesebb jut, ellenben több, 

 ha a garat nagyon összehúzódik. Megtörténhetik az is, hogy a garat 

 egyik részében nagyon kinyúlik, másikban összehúzódik és ekkor 

 egyenlőtlen eloszlást kellene megállapítanunk. Hasonlóan vagyunk a 

 hosszanti rostokkal, ha a garat nagyon kitágul, illetőleg nagyon össze- 

 húzódik. Végül a kifejlett állat nagysága is határoz. Én néhány igen 

 nagy példányról állapítottam meg a következő felső határokat Zenker- 

 féle rögzítés után. A külső hosszanti réteg 5 — 6, a körkörös szintén 

 ^ — 6 rostnyi vastagságú, a rákövetkező hosszanti ritkán álló rostok- 

 kal egy, néha két rostnyi, az űrtér felőli összefonódott izomzat vastag- 

 sága és rostjainak vasatgsága is sokszorosan fölülmúlja a külső izom- 

 zatét. Jól kifejlett példányon 20 rostnyi körkörös és 10 — 15 rostnyi 

 hosszanti réteget állapíthatunk meg. A garat más irányú rostjai nem 

 alkotnak kötegeket. 



Érdekes, hogy a körkörös rétegek rostjai nem teljesen concentri- 

 kusak egymással, hanem több központ szerint irányulnak s egymást 

 csekély szögben keresztezik és összefonódnak. 



A garat izomrostjainak magvas része nagyon ritkán található az 

 izomrétegek között, hanem az izomrétegek és a mirigyes zóna határára 

 az idegszövedék rétegébe tolódnak. Ugyanitt van azoknak a rostoknak 

 a magva is, melyek a garat külső és belső felületét kötik össze. 



Meg kell végezetül jegyeznem, hogy a garat mirigy vezetékeiben 

 felhalmozódott sok mirigy váladék nagyon zavarja a garatizomzatnak 

 vizsgálatát. Az izomzatot tehát legjobban olyan példánj/on vizsgálhatjuk, 

 melyet mindjárt evése után rögzítettünk. Az ilyen példány garatja, 

 különösen ha nagyobb mennyiségű táplálékot vett magához, úgyszólván 

 teljesen kiüríti a táplálékfelvétel közben mirigy tartalmát. Ha csak 

 váladékkal telt garat áll rendelkezésünkre, leghelyesebb az ApÁTHY-féle 

 aranyozást, esetleg a MALLORY-féle hármas festést alkalmaznunk (erős 

 rubin-festéssel). Minden körülmény között legjobb eredményhez vezet 

 a MALLORY-féle hármas festés. Használható még az ApÁXHY-féle hár- 

 mas festés és a vastimsó-haematoxylin is. 



d) Mirigyes réteg. Ez a garat legvastagabb rétege ; a garatfal 

 vastagságának csaknem fele. A mirigyes rétegben nincs benne a mirigy- 

 sejtek teste is, csupán a kivezetőcsatornák. A mirigysejtek teste a garat- 



