87 



nyálkának egy keskeny öve van (belső basophil zóna). Rá követ- 

 kezik egy szélesebb nyálat vezető öv (belső acidophil zóna), melynek 

 belső részébe a belső nyálkaövböl keverednek bele fegyes csatornaágak. 

 A mirigyes rész közepét foglalja el és a garatajak tetején a belülről 

 számított harmadik s egyszersmint legkeskenyebb övben szájadzanak 

 a külső nyálkát vezető mirigyek (külső basophil zóna). Legkívül foglal 

 helyet és legvastagabb a savkölő (külső acidophil) öv. Ebbe egyenletesen 

 elszórt nyálkavezetékek is keverednek, melyek azonban nem az elkü- 

 lönült rétegben fellépő és erősebb színeződésü külső nyálkaövhöz (3-ik 

 öv) tartoznak, hanem e savkötő öv vezetékeivel együtt jönnek végig és 

 színeződésük azonos a legbelső övben levőkével. A külső savkötö 

 övből sűrűn térnek vezetékek a garat külső felületére a szabad vég- 

 től körülbelül egyharmadnyi távolságon át, fogyó mennyiségben. A ga- 

 ratnak egész külső felületére (még abba a hajlásba is, mely a garat- 

 zsákba vezet át) nyálkacsatornák szájadzanak, melyek a külső sav- 

 kötö réteg vezetékei között haladókból térnek ki ide. (Erős I. A. 

 jegyű haemateinfestés szükséges a kimutatásukra.) 



JijiMA és Jander nem tudták kimutatni, hogy a mi állatunk 

 garatjának külső felületére mirigycsatornák szájadzanának ki, Chich- 

 KOFF azonban már Jander-í megelőzőleg megtalálta a szájadékokat 

 és én az előbbiek szerint CniCHKOFF-nak adok igazat jANDER-rel szem- 

 ben. A II. t. II. ábrája tünteti fel GoLGi-módszerrel kezelt egy olyan 

 nyálkasejt vezetéknek végelágazását, mely a garat külső felületére jut. 

 Chichkoff csak a szájadékot látta és rajzolta le. A csatornák lefutását 

 és elágazódását rajtam kívül még senki sem ábrázolta. A garat űrterébe 

 csaknem egész hosszában a belső nyálkarétegből jutnak nyálkavezetékek. 

 A garat keresztmetszeti képében a vezetékek leírt négy öve csak az 

 ajakon különül el élesen. Legbelül nyálkás, legkívül savkötö nyálas a 

 mirigyes öv és középütt újra az erős színeződésü nyálkás öv lép föl ; 

 de különben a belső nyálvezetöbe a belső nyálkás öv vezetékei, a 

 külső nyálkavezetöbe pedig a belső és külső savkötő nyálvezető öv 

 csatornái keverednek bele. (E mirigyes övékek keresztmetszetben a 11. 

 és 12. szövegrajz is feltünteti.) Egynémely garatból származó kereszt- 

 metszetsorozaton a mirigy övet nem látjuk folytonosnak, hanem sugár- 

 irányú rekesztékek kötegekre bontják szét ; ilyen sugárirányban álló 

 mirigy közti nyújt ványait később a garatidegeknek fogjuk látni s való- 

 színűnek is tartom, hogy ezek szerint különülnek kötegekbe a vezetékek. 



A garatbeli mirigyvezetékekben a négy öv szerint festődés alap- 

 ján megkülönböztethető négyféle mirigy termék is van. A Tengeri 

 Tricladusok-Yíi vonatkozóan már Böhmig megjegyzi ([3.] p. 401.), 



