89 



által tudtam elérni, hogy meleg sublimattal rögzített kettős beágyazású 

 anyagból 5 \l vastag metszeteket vastimsó-haematoxylinnel való fes- 

 tés után folytonos ellenőrzés mellett mindaddig differentiáltam, a mig 

 a külső réteg szemcséi el nem halaványodtak, de a belső réteg sötétek 

 maradtak; erre azután oi^/q-os rubinoldattal 4 perczig festettem, a 

 mire a külső réteg szemcséi pirosak lettek, a belsők pedig sötétfeketék 

 maradtak. (Ugyanezen festéstől az erősebb színezödésű nyálkaöv pör- 

 költkávé-barna [fuligineus] néhol zöldes árnyalattal, a halványabb 

 pedig világos sárgás szürke.) 



A színeződés eme különbségei, az elkülönített szájadzás és az a 

 körülmény, hogy a belső övbeli nyálat tartalmazó vezetékek csakis 

 a garat ajkán, a külsők pedig a garat külső felületén is szájadzanak, 

 elegendő okot szolgáltatnak arra, hogy két, ámbár egymáshoz közel 

 rokon savi festékek iránt fogékony mirigyterméket különböztessünk 

 meg és az emésztésben résztvevő valódi nyálul csak a belső övbélit 

 tartsuk. 



Többen észlelték, hogy a garatajak mirigy csatornái is elágaznak a 

 végükön. A II. t. 16. ábrája tüntet fel egy gazdag végelágazással bíró 

 nyálkasejtet. A garat felületére vagy ürterébe szájadzó csatornák 

 már az izomrétegeken belül kezdenek szétágazni, elágazásuk közben 

 sajátszerű hurkokat, kacsokat vetve ; a garat ajkán szájadzók azonban 

 közvetetlenül a hám alatt pamatolódnak szét ágakra. A külső 

 savkötő réteg vezetékei a hámsejtek összefüggő rétegében kissé kehely- 

 szerüen kiöblösödnek és szűkült nyílással szájadzanak. A hámsejteken 

 bármiféle módszerrel kimutatható kis kerek foltok vagy körök csakis 

 a mirigycsatornák szájadékát tüntetik fel (lásd BÖHMiG-et is [3.] p. 398.) 

 és semmi esetre sem felelnek meg az összefüggő réteg nyújt ványainak. 

 Ezek a körök a garat ajka felé folyton szaporodnak és számuk az ajak- 

 nak csillangótlan sejtjein igen megnövekszik, holott a hámsejtek nyújtvá- 

 nyainak szaporodása nem tapasztalható, sőt ellenkezőleg ezek a garat 

 végén a legcsekélyebb számúak. A garatnak egyetlen eleme, melynek 

 szaporodása a hámfelületi körök farkvégfelé tartó szaporodásával lépést 

 tart : a mirigycsatornák. 



A mirigycsatornák a garaton kívül eső mirigysejtek saját nyújt- 

 ványai és nem a garatbeli kötőszövetnek intercellularis járatai, mint 

 Steinmann ([2.] p. 170.) a Planaria teratophilá-ról szóló dolgozatában 

 gondolja. 



A n5'álkamirigyek sejtteste sem alak, sem szerkezet 

 dolgában nem különbözik lényegesen a testfelületre szájadzókétól, a 

 váladékszemcsék pedig megnyúlt, szabálytalan alakúak, igen gyakran 



