M 



két ideggyürű van. Az ajakmenti gyürü nemcsak egyszerű felhalmozódása 

 az ott nagy sokaságban csoportosuló érzöidegelemeknek, hanem valóságos 

 gyürü, mert benne jól kivehetők a körkörösen haladó, tehát a hosszanti 

 idegkötegek végét harántul összekötő rostok. Tekintettel arra, hogy itt a 

 hám összefüggő rétege alatt csakis érzőidegek vannak, ezt az ajakmenti 

 ideggyürüt a garat érző (sensoricus) központjául, a garatban beljebb fekvőt 

 annak pedig talán motorikus és associáló központjául tekinthetjük. 

 A garatban ugyanis azért kell mozgató központot föltenünnk, mert 

 az állatból kivágott garat még hosszú ideig rhythmikus nyelő moz- 

 gásokat végez. 



A garatgyürűkhöz a garat hosszában legalább 30 — 40 idegköteg 

 halad, melyek a mirigyrétegen kívül egymással haránt ágak révén is 

 sürün összeköttetésbe lépnek és a mirigyrétegen keresztül a sugár- 

 irányú izomrostok mentén gyakran nyújtványokat küldenek az űrtér 

 felőli izomréteghez. 



WiLHELMi a Bdelloura candida, Procerodes lohata és ulvae mvxx fajo- 

 kon kimutatta, hogy a garatidegek képzésére nemcsak a test hasoldali 

 hosszanti kötegeiből, hanem a hátoldaliból is mennek ágak. Ugyanígy 

 van ez a Dendrocoelum lecteíim-han is. Ventrálisan, miként azt a 16. 

 szövegrajzon látjuk, a garatba a tövéhez eső három haránt idegösszeköt- 

 tetésből (commissurából) haladnak idegek. 



A garatbeli idegszövet képzésében ugyanazok a sejtes elemek vesznek 

 részt, melyeket a test hosszanti idegeinek leírásakor meg fogunk ismerni. 

 BÖHMIG szerint ([3.] p. 402.) két- és soksarkú sejtek vannak a garat- 

 idegekben. Ügy találtam, hogy a kétsarkúak azonosak a test idegtör- 

 zseinek vagy oldalidegeinek chromatin-rácsos orsószerü sejtjeivel, 

 minőt a testből pl. a X. t. 82., és 85. ábrája mutat be. A sok nyújt- 

 ványúak, hasonlók a 83. és 84. ábrán láthatókhoz ; ilyeneket mutat be 

 impraegnáltan a XII. t. 98. és 102. ábrája. Találhatók igen kis sejtek is, 

 melyeket Böhmig, mint >>a rostos állomány ojásdad alakú, erősen 

 színezhető maggal ellátott sejtjeit, gliasejteknek tekint. Ezek a kicsiny 

 sejtek nem egyebek, mint a garat érző dúczsej tjeinek sejttestei. Ilye- 

 neket tüntet fel a XIV. t. 116., 117. ábrája. Olyan sejteket, melyeket 

 gliasejteknek tekinthetnék, a Dendrocoelimi-ba.n nem észleltem. A mi az 

 érző dúczsej tek elhelyezkedését illeti, a sejtek elé felé a garat töve felől, 

 anyújtványok általán a garat vége felől esnek. Az érző dúczsej tek nyújt- 

 ványzata nagyon gazdag, különösen sürü a garat ajakrészén. Egy- 

 egy GoLGi módszerével, jobban impraegnált területen lerajzolhatatlan 

 sűrűségben szövődnek össze-vissza. A nyújtványok vége a hámsejtek 

 összefüggő rétegében megvastagodik és egy körülbelül olyan hosszú érző- 



