95 



szálat visel, mint a milyen hosszúak a csillangók. Az érzőszálak 

 a garat végének csillangótlan sejtjeinek területén rövidek és egy 

 nyújt ványon kettő-három is lehet. A garat érző dúczsej tjeire később 

 még visszatérek. 



4. A bélcsatorna-rendszer. 



A bélcsatorna fej végi páratlan ágán fellépő páros oldalágak okoz- 

 zák elsősorban a Tncladusok belső szelvény ezettségének látszatát. 

 A DcndrocoeliDii bélcsatornája egyáltalán nem alkalmas valamelyes szel- 

 vényezettség megállapítására, mert ritkán találunk olyan állatot, mely- 

 ben az oldalágak párosak. Legtöbbnek a fej végi főága zeg-zugos lefutású 

 és az oldalágak a kiszögeléseken lépnek föl. Wilhelmi ([2.] p. 270.) 

 összevéve az egész testben levő bélcsatorna-oldalágakat, teljesen fel- 

 nőtt példányokon kifejlett Dendrocoelumok typusául 32 párt állapit 

 meg, mint a 8 pár nephridialis pórus négyszeresét. Én azonban átlag 

 36 — 37 párt és egy esetben 3 cm hosszú példányon egyik felől 42, 

 másik felől 46 oldalágat számláltam meg. Közlekedéseket, úgy az egy 

 oldalon levő szomszédos bélcsatorna-oldalágakon (főként lateárlisan), 

 mint a két hátulsó főág között (az ivarnyílás mögött) gyakran tapasz- 

 taltam. A garat töve előtti oldalágak további ágaikat rendszerint csak 

 farkvég felöli oldalukon növesztik. 



Rég megállapított dolog, hogy a bélcsatornát kétféle 

 sejt béleli. Ezek sejtközi rések hagyása nélkül, szorosan egymáshoz 

 simulnak, de kötőanyag nem tapasztja őket össze, úgy hogy mindenik 

 sejt szomszédjaitól függetlenül változtathatja alakját, azok közül messze 

 kinyúlhat és közéjük mélyen visszahúzódhatik. Nagyobb mennyiségben 

 vannak az intracellularis emésztést végző, illetőleg az extracellulá- 

 risan megemésztett anyagokat fölszívó resorbeáló hámsejtek, 

 úgynevezett tápláló sejtek (>>Náhrzellen<<). Ezek rendes hely- 

 zetükben hengeresek vagy palaczkalakúak és éhes állapotukban nagy 

 alveolusokat, sőt vacuolumokat tüntetnek fel. Az éhes hámsejteknek 

 hólyagos, alveolarís szerkezete arra való, hogy táplálkozás alkalmával 

 ezeknek a folyadékkal telt alveolusoknak helyébe táplálékrögöket vehes- 

 senek föl a sejtek a nélkül, hogy velők a sejteknek nag37obbakká kellene 

 válniok. A megemészteni való anyagokon kívül formált állapotban 

 találjuk benne a tartaléktáplálékul létrehozott szíkszemcséket, a glyko- 

 géncseppeket. A glykogéncseppek a sejttest interalveolaris tereiben 

 biztosan csak BESX-féle festéssel kimutatható — igen apró pontok, 



