100 



s z a b á 1 y tála n alakú h ó 1 y a g o k, határozottan k i- 

 m u t a t h a t ó fallá 1, ű r t (M" ü k b e n c 1 1i e 1 y c / c t t és 

 sugarasan szétterülő p r o t o p 1 a s m á t ó 1 körülvett 

 maggal és n a g y m e n n j'i s é g ü i n t r a c e I 1 u 1 a r i s s e j t - 

 termékekkel (sejtnedv, glykogén, zsír- és fe- 

 hérjecseppek). A párnasejtek közé feszesen beékelve találjuk a 

 bélcsatornakörüli kötőszövet másik s e j t f é 1 e s é g é t : nagy, 

 szabálytalan alakú, rövid és vastag, kevéssé el- 

 ágazó n y ú j t V á n y k a t bocsátó, egymással össze- 

 kapcsolódó, sejthártya nélküli sejteket. E két 

 sejtféleség főfeladata az anyagforgalom eleven és hathatós közvetítése, 

 illetőleg a párnasejteknek a raktározás is. 



Az, a mit a Tricladus-irodalombíin perivisceralis résrendszernek 

 neveznek, voltaképen nem egyéb, mint a mikroszkópi készítmények- 

 ben keletkező látszat. Látták a párnasejtek magvát s a magvat környező, 

 sugarasan szétterülő protoplasmát, melynek nyújt ványai a párnasejt 

 faláig érnek s a sejt ürterét áthidalják ; látták továbbá az egymásra 

 simuló sejtek falának átmetszeti képét többé-kevésbbé vastag vonalak 

 alakjában, melyek valóban hálózatot mutatnak. Az így mutatkozó 

 kettős eredetű hálózat ürtereit képzelték egymással összefüggő rések 

 rendszerének, holott a hálózat űrterei nem egyebek, mint a párnasejtek 

 ürterei. A párnasejtek közét a mondott második sejtféleségen kívül 

 szegényes sejtközti alapanj^ag tölti ki és ebben vannak csak itt-ott 

 kivehető igen szűk rések, melyek persze rossz rögzítés után a párna- 

 sejtek zsugorodása közben, erősen kitágulhatnak. 



Az izomközti kötőszöveti sejtek mind nyújt ványosak, 

 nyújtványaik a bélcsatornakörüliekénél vékonyabbak, számosabbak, gaz- 

 dagon elágazók, csomósak és egymás között, valamint idegen sejtek 

 nyújtványaival is sűrűn kapcsolatba lépve hálózatot (.>reticulum 

 conjonctif<< Hallez) hoznak létre, a mely hálózat szemei azonban 

 szintén nem üregesek. Az izomközti kötőszöveti sejtek fő fel- 

 adata az izomrostokat összekapcsoló kötőállomány termelése. Végzik 

 e sejtek egyébként a táplálék továbbítását is. 



A hámalatti kötőszövetnek legnevezetesebb alkotó 

 része a mesoglaea-réteg és a kötőszöveti sejtek nyújt ványainak 

 az a hálózata, mely közvetetlenül a mesoglaea-réteg alatt és a körkörös 

 izomrostok között terül el. Ide számíthatjuk, mint sejteket, azokat a 

 sok, de aránylag rövid nyújtványú kötőszöveti sejteket, melyeknek 

 teste a hosszanti rostok rétegein kívül esik, illetőleg a mesoglaeával 

 is érintkezik (1. V. t. 42. ábra). 



