102 



éppen úgy, mint a >>stroma<< kifejezés, igen tág és meghatározatlan 

 fogalmakat takar s, az állatországra alkalmazva, nem felel meg a 

 szabatos tudományok követelményeinek. A parenchym szó volta- 

 képpen csak bizonyos állati szöveteknek bizonyos meghatározott növényi 

 szövetekkel való fölületes hasonlóságát jelöli ; de e szó eme növényi 

 szövetre már le lévén foglalva, azt az attól különben is lényegesen eltérő 

 állati szövetekre nem czélszerü használni. Mesenchymen pedig egy 

 bizonyos eredetű embryonalis alapot értünk, melynek jelentőségét tudva- 

 levőleg először a Hertwig testvérek mutatták ki s e nevet is ők hasz- 

 nálták először. A mesenchymből sok mindenféle szövetnem fejlőd- 

 hetik. Többféle fejlődik a T r i c 1 a d u s o k-ban is; mesenchym 

 eredetű pld. az izomzat, a kiválasztó rendszer, idegrendszer stb. 

 magán a kötőszöveten kívül. Nem jogos tehát a mesenchymből eredő 

 többféle szövetnem közül csak egynek jelölésére használni e szót; annál 

 kevésbbé, mivel kifejlett szövetek különben sem jelölhetők az embryonalis 

 alapok nevével. Ha a kötőszövetet mesenchymnek nevezzük, ugyan- 

 ennek kellene nevezni az összes izomzatot, a kiválasztó szerveket stb. 

 is ; de viszont epiblastnak kellene neveznünk a kültakaró hámot, 

 annak mirigyeit és entoblastnak a bélcsőhámot és így tovább. Ugyané 

 szempontból helytelenítendő az is, ha Graff mesenchym néven 

 a kötőszövetet és a hát-hasi izomrostokat foglalja össze. De 

 helytelenítendő Wilhelmi eljárása is, a ki csakugyan mesenchym 

 néven foglalja össze a kifejlett állatnak mindazokat a képleteit, melyek 

 a mesenchymből keletkeznek ; azonban a mesenchym körén belül 

 parenchymnek nevezi az összes kötőszövetet, holott például az izom- 

 közti kötőszövetre a parenchym éppen nem illik reá. Leghelye- 

 sebb itt is megtartani szövettani gyűjtőnévül a kötőszövet ki- 

 fejezést, mint azt Graff [4.] is ajánlja, mely sem a fejlődés, sem 

 az alkotás kérdéseinek nem vág elébe. Elébe vág a fejlődés kérdésé- 

 nek, teszem, Wilhelmi akkor, midőn az ivari készüléket is egyszerűen 

 a mesenchym rovatába helyezi, holott annak legalább is a hámja, 

 a csirahám, külön eredetű és a magasabbrendűek mesoblastjának 

 felel meg származása tekintetében. Ugyancsak elébe vág a fejlődés 

 kérdésének azzal is, hogy a mirigyeket is mesenchymként tárgyalja, 

 ámbár még eldöntetlen, hogy a mirigyeknek legalább egy része nem 

 az ektoblastból származik-e. Wilhelmi [5.] a 165. lapon fejezet czímül 

 a mesenchym mellé a mesoderma szót is odateszi, pedig 

 e két szó nem ugyanazt a fogalmat jelöli. Apáthy szerint : meso- 

 derma = mesechym -|- mesoblast. Mióta Hertwigék kimutatták a 

 mesenchym és mesoblast közötti különbséget, nem volna szabad a 



