mesenchymet a mesodermával összecserélni, mert a mesoderma fogalma 

 alá a mosoblast is odatartozik. 



A második előrebocsátani való dolog a kötőszövet szerkezetéről 

 mondott vélemények tömege. A legtöbb szerző rövidesen foglalkozik 

 a kötőszövettel és azt egyszerűen hálózatosnak mondja, használván 

 reá a következő kifejezéseket : >>reticulum conjonctif<< (Hallez), 

 »Balkennetz<< (Minőt), >>Bindegewebbalken (Jijima), >>Maschenwerk<<, 

 >>Netzwerk<<, >>Netzbalken<<, »Gerüstsubstanz<< (Jander), >>Reticulum<< 

 (Jijima és Böhmig), »Fachwerk<<, >>Faserwerk<<, >>Fasergerüst<<, >>Maschen- 

 system<<, >>Balkensystem<< stb. E kifejezéseknek a különböző szerzők 

 szerint különböző értelmük van. Mivel egészen jANDER-ig a kötőszövet- 

 ben az alapállományt és a sejteket nem különböztették meg, (s a Rhab- 

 docoelidák-b-áXi még most is — a hol kötőszöveti alapállományról még ma 

 sem beszélnek — ) a hálózaton csakis a kötőszöveti sejtek összekapcsolódó 

 nyújt ványzatát érthették. Joggal egyebet más Turbdlariusok-han sem 

 érthettek, de mivel készítményeikben ott volt a föl nem ismert alap- 

 állomány is, ma nem tndhatjuk, hogy ők kifejezéseiket a valóságos 

 nyújtványokra, vagy pedig a sokszor (különösen rossz rögzítések 

 esetén) nyújtványosnak látszó alapállománytól megtévesztve, erre 

 vonatkoztatták-e. Minőt (p. 418.) és Jijima (p. 384.) szavaiból arra 

 lehet következtetni. Láng pedig a Polycladusok-ról határozottan állítja, 

 hogy a hálózatban a sejtnek nyújt ványai vesznek részt. Jander a 

 tőle föntebb idézett kifejezésekkel mind az alapállományt állítja háló- 

 zatosnak. BÖHMIG, Ude, Stoppenbrink és Luther szerint a sejtek 

 nyújtványai alkotják a hálózatot, de Böhmig szerint külön az alap- 

 állomány is szivacsos hálózatot alkot ([3.] p. 391.). Stoppenbrink szerint 

 az alapállomány finom lemezekből és gerendácskákból áll és lépes 

 szerkezetű (p. 508.). Mindezekkel szemben előre kell 

 bocsátanom azt, hogy az alapállomány a bele- 

 ágyazott formált elemek között hálózatosán 

 rendeződik ugyan el, de magának semmiféle belső 

 hálózatos szerkezete nincsen. Valóságos hálózatot csakis 

 a nyújtványos kötőszöveti sejtek alkotnak nyújtványzataikkal. S nem 

 szabad a kötőszövetet a vékony nyújtványok miatt fonalkásnak 

 (>>faserig«, >>fibrillar«) sem neveznünk, mert ez azt tételezi föl, hogy vagy 

 a sejtek testében, vagy az alapállományban specificus kötőszöveti fonal- 

 kákat (collageneus vagy elasticusakat) mutattunk légyen ki. 



