106 



Juttattak némi eredményhez Bielschowsk Y-nak ezüst-oxyd- 

 ammonikos oldata is, a mit vezetöfonalnak eredményre nem vezető 

 keresése közben tapasztaltam. A festést BiELSCHOWSKY-nak legújab- 

 ban BRÜHL-lel végzett munkájában ^ (p. 27.) megadott utasítása 

 szerint végeztem, csakhogy mindjárt formol-salétromsavban rögzí- 

 tettem, a salétromsavat ammóniákkal közömbösítettem és az anya- 

 got egy napig áramló vízben mosván, 30 C^-ra melegített thermostat- 

 ban 5 napig 5^/o-os formolban keményítettem. A BiELSCHOWSKV-féle 

 festést az egész állaton megismétlés nélkül csak egyszer végeztem. 

 Kihagytam azonban az utasítás negyedik pontját, a mely szerint a 

 nem idegszövet elhalványítása végett eczetsavba kellene tennünk az 

 anyagot. 



Előttem csak BiocHMAN-nak, Rína MoNTi-nak és BoTEZAT-nak sike- 

 rült Turbellarius-han Golgi módszerével szövetimpraegnatiót végezni. 

 Mások hasztalan próbálkoztak vele. Nekem is csak hosszas kísérletezés 

 után sikerült, és pedig az eredeti GoLGi-keverékkel : i rész i^/q osmium- 

 tetraoxid-oldat +4 rész 2'50/q kaliumbichromicum-oldat. A kötőszövetre 

 vonatkozóan a szobahőmérsékleten, illetőleg az előbbi keverékben 

 osmium helyett 30/Q formolt tartalmazó oldattal 36 CO-ú thermostatban 

 végzett kísérletek nyújtottak jó eredményt. 



A kötőszöveti alapállományt egyebek között Ramon y Cajai. ezüs- 

 töző eljárásával is jól ki lehet mutatni. E végett az állatot j-^^Jq-os salét- 

 romsavas ezüstoldatban három napig 56 C^-ú thermostatban tartottam. 

 Rövid ideig destillált vízben mosván, 2<^/o-nyi pyrogallussav + 50/Q-nyi 

 formol oldatában reducáltam. Az anyagot gyorsan paraffinába ágyaz- 

 tam be. 



Tisztán csak az alapállományt színezi ZENKER-féle folyadék után 

 az UNNA-féle orceina. 



Rögzítettem végre absolut alkoholban tisztán, vagy aetherrel 

 keverten és néha subhmat jelenlétében is, a glykogen kimutatása 

 végett. 



Beágyazásra föltétlenül a celloidines vagy az ApÁTHY-féle celloidin- 

 paraffin kettős beágyazást ajánlom, mert a celloidin jelenléte a met- 

 szetben pl. az ApÁTHY-féle hármas festés után a differentiáláshoz 

 szükséges kezelést inkább lehetővé teszi. Ugyanis a kötőszövet ele- 

 meinek kutatásában minden festéket felülmúl az ApÁTHV-féle hár- 

 mas festés s a celloidin jelenlétének az a haszna van, hogy a pikro- 



^ BiELSCHOwsKY et Brühl, Die Endorgane im heutigen Labirinth der Sáuge- 

 thiere. Arch. f. mikr. Anat. u. Entw. Bd. 71. i. Heft, p. 22. 



