117 



vei való összefüggése, a mely arra való, hogy minél nagyobb felületen 

 vehessék át a tápanyagot. Erről tanúskodik továbbá a sejtek másik 

 végén fellépő gazdagabb ágaknak egyfelől a párnasejtekkel, másfelől a 

 szik- és herezsákokkal (lásd 30. ábra b sejt z nyújtványát) szik- 

 es spermavezetékekkel s más szervekkel kimutatható összefüggése. 

 A nyúj tványok közül egyik-másik az izomrostokhoz csatlakozik és követi 

 azok lefutását. Hogy nem raktározzák a bennük levő zsírt és glyko- 

 gent, mint a párnasejtek, azt mutatja ez állományok bennük levő 

 szemecskéinek apró volta és csekély mennyisége. A formol-salétrom- 

 sav után kimutatható fonalkák pedig arra valók, hogy gyorsítsák és 

 elősegítsék a táplálék továbbítását és ennélfogva trophikus-fonalkák- 

 ként fogom fel őket. 



A bélcsatornázatot környező n y ú j t v á n y o s kötőszöveti 

 sejtek tehát szállítják mindazokat az anyago- 

 kat, melyeket a párnasejtekben raktározva lát- 

 tunk. Megkülönbözteti őket a párnasejtektől nyújtványos voltuk, 

 fonalkás szerkezetük és élénkebb chromatinájú sejtmagjuk. Lehetséges, 

 hogy a tápüreg körüli nyújtványos kötőszöveti sejtek az alapállomány 

 termelésében is részt vesznek. 



Ezt a feladatot azonban a táplálék szállítása mellett főként az 



izomközti (intermuscularis) kötőszöveti sejtek: TV. t. 35 — 40., 

 V. t. 41., 42., 43. és 46. ábra, 



végzik. Mivel a Dcndrocoelum kötőszövete festéktelen (pigmentum nél- 

 kül való), ezeketa sejteket a kezdő kutató nagyon nehezen találja meg. 

 Megismerésüket magam is eddig kötőszövet kimutatására Örvényférgek- 

 ban nem igen alkalmazott két módszernek : a GoLGi-féle chrom-ezüstöző 

 eljárásnak és toluidin-kék-eosin-festésnek köszönhetem. Miután e két 

 eljárás révén alkotásukkal tisztába jöttem, könnyű volt más közönséges 

 módszerekkel is fehsmernem őket. A Golgi- féle gyors eljárással, az eredeti 

 osmium-kalibichromikum-keveréket használva vagy szobahőmérsékleten 

 színeztem (5 — 10 nap), vagy az osmiumot 5^/0-nyi formollal helyette- 

 sítve, 36 C.O-os thermostátban tartottam az anyagot (8 — 10 nap). 

 Ezzel a módszerrel az izomközti kötőszöveti sejtekben és nyújtványaik- 

 bau és pedig ki vétől nélkül minden sejtben, apró szemecskék képében 

 rakódik le a chrom-ezüst. A sejtek és nyújtványzatuk alkotta hálózat 

 a szemcsézet révén a színezetlen alapban teljesen láthatóvá válik (lásd 

 I\\ t: 36 — 40. ábrákat). Ez az igen finoman szemecskés színeződés 

 csaknem jellemzőnek mondható a kötőszöveti sejtekre, jóllehet azok 

 nem ritkán egészen rendesen egynemüre, sötét vörösbarnára vagy 

 gesztenyeszínüre is színeződnek a chrom-ezüsttől. 



