118 • 



Maguk a kisebb-nagyobb testű sejtek főként az izomtömlö belső 

 oldalán, de gyakran az izomtömlő hosszanti rostjai között, sőt a meso- 

 glaea-lemezhez hozzásimultan is találhatók. A lerakódott szemecskék 

 sem a sejttestben, sem a ny új tvány okban n'ncscnek egyenletesen 

 eloszolva, hanem kisebb-nagyobb odvak közét látszanak betölteni. 

 A nyúj tvány ok sokkal gazdagabbak, de vékonyabbak is, mint a bél- 

 csatornázatot körül vevő kötőszöveti sejtekéi. Egymással, valamint 

 mások nyújtványaival is egyesülve, gazdag izomközti szövedéket (több 

 szerző >>Netz\verk<<-je, >>Balkcnsystem<< stb.-je) alkotnak. A nyújtvá- 

 nyoktól alkotott szövedék magának a kötőszövetnek sokkal nagyobb 

 része, mint a nyújt ványok nélkül vett sejttestek összege, úgy hogy a 

 szövedékben csak itt-ott találunk maggal ellátott sejteket. Különösen 

 sűrű ez a szövedék a mesoglaea-lemez alatt s a hosszanti rostokon 

 kívül. A nyújtványok lefutásában bizonyos irányokat szab meg az 

 izomzat, mert a nyújtványok rendszerint izommentében haladnak; ezt 

 bizonyítja a IV. t. 40. ábrája, a mely a hasoldal hosszanti rostjai között 

 kifejlődő hálózatot tünteti fel. A piymentumnak — ehhez hasonlóan — 

 izomrostok mentén való elhelyezkedését írja le Wilhelmi Tengeri Tvic- 

 ladusok-h^n ([5.] p. 189. Taf. 2. Fig. 31., Taf. III. Fig. 13.). Jellemzi 

 a nyúj tvány okát a tápüreg körüli sejtek nyújtványaival szemben a 

 nagymértékű csomósodás (varicositas). A csomók (varix-ok) néhol 

 akkorák (lásd a ^y. ábrát), hogy egy kisebb sejttesttel is felérnek. 

 E csőn ók is ép úgy odvacskásak, mint a sejttestek. Az V. t. 43. ábrája 

 két kötőszöveti sejtet tüatet fel, mindeniken az impraegnatiónak két 

 különböző fokával. Az egyik már csaknem egyneműre van impraegnálva, 

 a metszetben látható nyújtványban azonban az odvacskák impraegna- 

 tiója kimaradt és így az hólyagosnak látszik. A másik sejtben még jól 

 látható az odvacskás szerkezet a chrom-ezüst szemecskéknek az ocvak 

 közeiben való elhelyeződése révén és szakadozott köpeny alakjában már 

 képződik az egynemű chrom-ezüstös burok. Az V. t. 41., 42. ábrái 

 m.agános kötőszöveti sejteknek 36 C^os thermostátban végzett im- 

 praegnatióját tüntetik f.l. Az ábrákon látható vékonyabb nyúj tvány zat 

 idegszövedék, melynek egy ága a 41. ábra kötőszöveti sejtjéhez úgy 

 hozzásimul, mintha annak saját nyúj tvány a volna. Mindkét sejt bent 

 fekszik az izomtömlőben, nyújt ványaik pedig a mesoglaea felé mind 

 gazdagabbak lesznek és végül rajta végződnek. 



Az izomközti kötőszövet belső alkotásának további megismerésére 

 itt is, mint a bélcsatornázatot környező sejtekéhez, a ZENKER-féle folya- 

 dékkal és osmiumos keyerékkel végzett rögzítések szolgálnak. 



Az osmium-sublin áttal (4-H2O2) rögzített anyagot legczélszerűbb 



