125 



pódik ki a legnagyobb mértékben. Ha homlokirányú metszetet készítünk 

 az állatból, az izomtömlő hosszanti rostjai között a 45. ábra képe 

 tárul elénk ; ott a kötőszöveti alapállomány lemezesnek látszik. De ha 

 ugyanazt a helyet sagittalis vagy keresztmetszetben vizsgáljuk, akkor 

 az izomrostok keresztmetszetei között hol hálózatosnak, hol gerendá- 

 zatosnak látjuk az alapállományt (44. ábra). A kötőszöveti alap- 

 állomány legtömörebb az izmos mirigyben ( >>musculöses Drüsenorgan« 

 Jijima) és a penisben. 



Mesoglaealemez. A kötőszöveti alapállomány a szervek 

 kerületi része és a test felülete felé tömegében mindinkább nő. De 

 az állomány tömege a sejtek és nyújt ványzataik mennyiségéhez képest ott 

 is csekély. A testfelületen az alapállomány a mesoglaea-lemeznek, az 

 eddigi szerzők szerinti alaphártyának (>>Basalmembran<<), alkotásába megy 

 át, melyre kívülről a külhámsejtek alapja felől az igazi basalis hártya 

 borul reá. A mesoglaea-lemez igen különböző vastagságú az állat össze- 

 húzódásának foka és a rögzítőszer zsugorító hatása szerint. A O C^-hoz 

 közelálló hőmérséken végzett osmiumos rögzítésben miarad a legvastagabb. 

 A mesoglaea-lemezben kötőszöveti alapállományon kívül még más állo- 

 mány is van, mely azt mikrotechnikai viselkedései alapján a kötőszö- 

 veti alapállománytól megkülönbözteti. E viselkedések egyike az, hogy a 

 Simarro-Cajal ezüstöző eljárásban a kötőszöveti állomány nagy mérték- 

 ben nyeli el az argentum-nitricumot, és tőle sötétbarnává, átaranyozás- 

 ban feketévé lesz, a mesoglaea-lemez ellenben színtelen marad. Zenker- 

 féle folyadék után vastimsó-haematoxylintól az alapállomán}^ szürke, 

 a mesoglaea ocker-sárga ; toluidin-kékkel (Bethe szerint) az alapállo- 

 mány pirosan incrustálódik ; a mesoglaea zöld ; ApÁTHY-féle hármas 

 festésben az alapállomány ibolya (violaceus és atroviolaceus [Saccardo] 

 között), mesoglaea-lemez halványibolya. Sublimat után hármas 

 festésben az alapállomány roseus, mesoglaea vinosus. Sublimat- 

 osmium után I. A. jegyű haemateintól az alapállomány színtelen, a 

 mesoglaea violaceus és fumosus között. Egyformán színeződik az alap- 

 állomány és a mesoglaea-lemez, sublimátos rögzítés után I. A. jegyű 

 haemateintól és a MALLORY-féle hármas festésben az anilinkéktől 

 és ZENKER-féle rögzítés után az ÜNNA-féle orceinnal. Mindezek és a 

 Hydropolypusok mesoglaea-lemezével vélt azonossága felköltötték ben- 

 nem azt a hitet, hogy a mesoglaea-lemez egy rugalmas 

 hártya, a mit az a tapasztalatom is támogatott, hogy az állatnak 

 legösszehúzódottabb állapotában sem látszik rajta redőzöttség, hanem 

 akkor is éppen olyan sima, mint kinyújtózáskor. Steinmann is 

 ([2.] p. 161.) nagyon rugalmas és engedékeny természetűnek mondja 



