IZOMZAT. 



Az Ör ényfé g k testéiben általános-in a kerületesen fekvő a) bőr- 

 izomtömlő iz ait, h) a testet különbö-'.ő irányokban átjáró rostokat 

 és c) az egyes szervek izomzatát különböztetjük meg. 



Az izmoknak előbb említett második csoportját a szerzők Jijima dol- 

 gozata óta (p. 376.) tesfzomzit (>>Körpermuskulatur<) czímén állítják 

 szem.be a bőrizomtömlővel (.>Hantmuskulatiu-<<). Én ezt a megkülönbözte- 

 tést nem tartom szerencsésnek, mivel az izmoknak mindkét csoportja egy- 

 aránt a testet szolgálja és fejlő iésük alapja is ugyanaz a mesenchym. Még 

 el lehetne talán különíteni »bőrizomzat<< néven a bőrizomtömlő kör- 

 körös és átlóirányú rostjait ; de már a hosszanti izomzat, mely az 

 összes izomzat fő tömege, mindenképpen az egész test izomzata, tehát 

 »Körpermuskulatur«. A magasabb rendű férgekkel való összehasonlítás 

 is erre vezet, mert a körkörös (illetőleg körkörös és átlóirányú) 

 izomrostok a tulajdonképpeni bőrzomzattal, vagyis a hámal: tti 

 kötőszövetben foglaltakkal, egy és a hosszanti izomtömegtől külön- 

 böző eredésűek : az utóbbiak ott a mesoblastból, az előbbiek a mesen- 

 chyn- 1 ő fej lő Inek. 



a) B ő r i z o m t ö m 1 ő. Az izomzat tudvalevőleg bőrizomtömlő- 

 n'^k, vngvis hámalatti egységes szövetrétegnek képében először az 

 Örvény f ér gek-hen jelenik meg s az Örvény fé g^^-nél fejlettebb fokra 

 jutott többi részében az állatországnak mindig megvan, legalább a 

 fejlődésnek valamelyik fokán. 



A Dendrococlum izomzatára vonatkozó ismereteinket Jijima (p. 

 376 — 381.) és Chichkoff (p. 470 — 482.) nyomán röviden a következők- 

 ben foglalhatjuk össze. 



A Tricladusok izomtömlőjét általán a rostoknak három külön- 

 irányú rétege alkotja : külső körkörös (circularis) , közbülső 

 á t 1 ó i r á n y ú (diagonalis) és belső hosszanti (longitudinahs) 

 réteg. Több fajban (Planaria torva-, polychroa- és gonocephalá-b^n, a 



