13(5 



és a Galandférge k-ben a sejtmagvas függelék minden rosttal külön 

 nyél, illetőleg nyélágak útján függ össze. Bizonyos átmenet minda- 

 mellett ez utóbbiak és az Örvényférgek közt nem tagadható. 



A bőrizomtömlőnek, valamint a garat felületi izomrétegének sejt- 

 jeiben a magvas függelék mindig a rostok belső oldalával függ össze. 

 A hát-hasi, valamint a haránt és a garat sugárirányú izomsejtjeinek 

 magvas függeléke nem a rost közepén, hanem mindig egyik végéhez 

 közelebb van s a nyél az izomrost közepe felé irányulva, néha hosszan 

 fut az izomrost mellett mielőtt abba átmenne, miként az 55. ábra mutatja. 

 Ilyenformán a hát-hasi irányú és a rézsútos izomsejtek magvas füg- 

 geléke közvetetlenül a. hosszanti izomrostok rétegén belül fekszik. 



Egy másik jellege az izomsejtek magvas függelékének, hogy a nyelük- 

 kel ellenkező oldalukon is lép föl nyújtvány (VI. t. 53., 54. ábra, VII. 

 t. 57. ábra proc. »nerv«), melyet Blochmann-Bettendorf (p. 216., F. i.), 

 Zernecke (p. 105 — 107. és III.), Bettendorf (p. 324 — 325., 330.) és 

 Jander (p. 174.) idegnyújtványként (nervöser Fortsatz) fognak föl és 

 írnak le. Zernecke megjegyzi róluk, >>hogyr.emaz idegszövedék idegágai 

 keresik fel az izomsejtet, hanem ellenkezőleg épen a Sommer — Landois- 

 féle sejt küld nyújtványokat az idegszövedék felé<< (p. iii.). E nyújt- 

 ványnak — a nyújtvány szót anatómiai értelemben véve csupán 

 — vezető természetét illetőleg megegyezem a fenti szerzőkkel, de 

 származásilag nem az izomsejt nyújtvány ának, hanem az izom- 

 sejthez lépő dúcz-idegnyújtványnak tekintem. Ha e nyújtvány vezető 

 pálya, úgy bevezető fonalkákat foglal magában, valaminthogy az össze- 

 húzékony rostok összehúzékony fonalkákat. Már pedig nem kereshetünk 

 ugyanazon sejtből származott egyik nyújt ványban összehúzékony fonal- 

 kákat, mint annak a sejtnek termékét, a másikban pedig 

 mint ugyanannak a sejtnek termékét, vezető fonalkákat. Egy sejt 

 vezető és összehúzékony fonalkákat nem termelhet : a Kleinenberg- 

 féle neuromuscularis sejtek is csak izomsejtek. Azonban megtörtén- 

 hetik, hogy egy idegág egy izomnyújtványnyal anatomiailag annyira 

 összeolvad, hogy a kettőnek határát megállapítani s őket egymástól 

 elválasztani nem lehet. Mesteremtől, ApÁTHY-tól értesülök, hogy a 

 kétféle természetű nyújtványnak ilyen elválaszthatatlan összefüggése 

 a Piócza-félék bélfalában is igen gyakori eset. 



Ábráim közül az 53. és 57. tüntet fel idegtermészetű nyúj tványnyal 

 összekapcsoló sejteket. Vannak azonban elég számosan olyan sejtek is, 

 melyeken GoLGi-féle impraegnatio után nem találhatni hozzájuk szegődő 

 idegnyúj tvány t (53. és 56. ábra). Ez azonban nem arról tanúskodik, hogy 

 az illető sejthez ne járulna idegnyú] tvány, mert a Golgi módszere igen 



