138 



lehetnek. — Ezek az izomrostokon rajta lógó nyújtx'ányíjs függelékek az 

 izon' rostokat igen hasonlóvá teszik egy egy irányban megnyúlt kötőszöveti 

 sejthez. E megjegyzésnek értelmét azért találom, mert tekintve íiz Örvény- 

 férgek alsóbbrendüségét, nem csodálkozhatunk rajta, hogy izomrostjaik 

 alakilag sem jutottak messzire a mesenchym-állapottól. Nem csodál- 

 kozhatunk azért sem, mert láttuk, hogy még hámsejtek is besülyednek a 

 mesodermába és szabályos alakjukat nyújtványosra változtatják át. 

 A besülyedt hámsejtnek egy nyújtványa magot tartalm.az és rajta ideg- 

 nyújt vány is léphet föl, ennek felel meg az izomsejt magvas függeléke. 

 A többi nyújtványok az izomsejteken protoplasm.ásak, de bennük, 

 mint mondám, összehúzékony fonalka is léphet fel. 



És mint protoplasmás nyújtványok, itt is, ott is táplálást szolgál- 

 nak. Legszámosabbak a garat izmain s ezek is végzik a legnagyobb 

 munkát és ezek vannak legtávolabb a táplálék forrásától. Nyújt- 

 ványaik mindig a garatfal közepe felé irányulnak, csak kevés a felület 

 felé; legkevesebb van a hát-hasi irányú rostokon, de azok környezete 

 át is van ivódva a tápanyagtól. 



Hogy az izomsejtek oldalnyújt ványai — legalább részben — össze- 

 húzékonyak is lehetnek s ezáltal valóságos izomreczék is jöhetnek 

 létre, azt mutatja a Piócza-félék bélfalának "példája, melyen Apáthy 

 az izomrostoknak oldalágak útján való számos összehúzékony összeköt- 

 tetését mutatta ki ([4.] p. 688—689.). 



Összehúzékony állomány elrendeződése. A leg- 

 több szerző az izomrost összehúzékony állományára vonatkozólag meg- 

 elégszik annak a kijelentésével, hogy ez az izomrost keresztmetszetében 

 vagy egyenletesen van eloszolva, vagy kerületesen egy fénytörőbb és 

 színfölvevőbb állományban helyezkedik el, középütt protoplasmás ürteret 

 (medullaris állomány) zárva be. Jijima (p. 381.) az általa vizsgált alakok- 

 ban, köztük a Dendrocoelu?n-han is, csak az izomtömlő hosszanti rostjaiban 

 találta meg a csöves jellemet. ChichKoff (p. 480.) tagad minden ilynemű 

 differentiálódást. Jander ellenben (p. 173.) a garat izmainak egy részé- 

 ben megtalálja a kéreg- és velöállományra való szétkülönödést, végül 

 BÖHMiG ([3.J p. 226.) a test minden izmát a csöves jelleghez tartozónak 

 állítja.^ A Trematodes- és Cestodesek-re vonatkozólag is ép ilyen ellen- 

 tétes véleményeket nyilvánítanak a szerzők. A magam megfigyelései 

 nyomán a BÖhmig állításához csatlakozom, vagyis kivétel nélkül minden 

 izomrostot csöves jellegűnek tartok. 



Magában a kéregállományban meg kell különböztetnünk a tulaj don- 



^ A bővebb irodalmi adatokat lásd Wilhelmi [5.] p. 176 — 177. 



