147 



A sejtmagvak chromatinában nagyon gazdagok ; egy chromaticus 

 nucleolus van bennük. 



Legtöbb fölvilágosítást nyújt a csatornák alkotásáról a 65. ábra, 

 mely egy csatornagörbület érintőleges metszete a görbülés síkjára 

 merőlegesen, úgy hogy csak a rajz középső részén áll a csatornafal 

 merőlegesen a metszési síkra, a rajz két vége felé a metszet mindinkább 

 érintőivé lesz. Ennek megfelelően a rajz közepe az űrtérre merőleges 

 liártyarendszer czelláinak egész magasságát, a rajz két vége pedig az 

 egyes czellák keresztmetszetét tünteti fel. 



Mi rendeltetése van ennek a hártyás differentiálódásnak ? 



Ha a lemezek nem képeznének az egyes czellákon a környező szö- 

 vetek felé is egy külső borítóhártyát, hanem csak a csatornafalban 

 egyszerűen az űrtérre merőleges lapok volnának, könnyen azt mond- 

 hatnók róluk, hogy lemezekbe szedő dött kiválasztó pálczikákkal van 

 dolgunk ; de így nem tehetjük. Nézetem szerint a támasztás feladatát 

 teljesítő lemezrendszerként kell felfognunk. Támasztásra van szüksége a 

 csatornáknak kiürült állapotában az összeesés ellen, de főként támasz- 

 tásra van szükség a csatornában levő folyadék és a környezet szövet- 

 nedve között fennálló nagy osmoticus nyomás legyőzésére. így meg- 

 érthetjük azt is, hogy mire való a hártyák megvastagodása a czellák 

 ürtérfelőh szájadékánál. A czellafalak sugárirányú lefutása mégis a kivá- 

 lasztó sejteket jellemző sugárirányú szerkezetet tünteti fel. A czellákban 

 előbb emhtett elmosódott szélű szemecskecsoportok szemecskéi talán 

 kiválasztó granulumoknak tekinthetők, melyek azonban nem rendeződ- 

 tek szabályos helyzetű, sugárirányú sorokba, illetőleg pálczikákba. 

 A hártyák által így is sugaras állású elválasztó területek különülnek 

 ki a csatornafalban. 



A két fő- és a kivezető kanyarulatos csatornák falát a hát-hasi 

 irányú izomrostok érintői irányban (keresztben, illetőleg hosszában) , sok 

 helyen átjárják. így kerül a hát felé irányuló kanyarulatos csatorna 

 keresztmetszeti képébe (melyet a 70. ábra mutat) több hát-hasi 

 irányú izomrost keresztmetszete. Növekvésük és terjeszkedésük köz- 

 ben ugyanis a csatornák fala a rögzített helyzetű és velük eleinte csak 

 érintkező izomrostokat körülnövi s magába foglalja. így jöhetnek létre 

 a keresztmetszetükben a 70. ábrához hasonló képek (musc. dors). 



Néhol a garat felületén láthatóhoz hasonló csillamósság mutat- 

 kozik a gyűjtő- és ki vezetőcsatornákban ; de ez nem egyéb, mint ott 

 élősködő és a pelliculára merőlegesen álló Microbiumok rétege. (Subli- 

 mat-osmiumos rögzítés után toluidin-kék [Bethe szerint] ibolyára 

 színezi őket). 



10* 



