155 



mert az előbbieket inkább színezi a haematein. Az idegrendszernek 

 éppen alkattani viszonyai tanulmányozásához egyebütt oly sikerrel 

 használt két eljárás, t. i. a GoLGi-féle chromezüstös és az Ehrlich-, 

 illetőleg ApÁTHY-féle methy lenkékes eljárás nem vált be a durvább 

 viszonyok feltüntetésére. A chromezüstös eljárás azonban egyes 

 dúczsejtek és pályák, nevezetesen azok kerületi elágazásainak tanul- 

 mányozásában igen nagy hasznomra volt. Methy lenkékkei csak fino- 

 mabb szövettani viszonyokat tudtam láthatóvá tenni. 



Az idegrendszer központi része hasoldalt fekszik az izom- 

 tömlőn belül. Fejvégi szakaszát a IX. t. 73. ábrája és a 15. szövegrajz, 

 a középső részét pedig a 16. szövegrajz tünteti fel átnézeti képben, a 

 hátoldalról nézve. Az idegközpont két egymásnak megfelelően 

 haladó hosszanti főtörzsből áll, melyeken közel a fej- 

 véghez élesen el nem különülő agytájék (cerebralis tájék) 

 alakul ki. A hosszanti főtörzseknek az agytájék mögötti részét 

 nervus longitudinális posterior (AL long. post) , 

 előtte levő részét n. 1. anteriorként (N. long. ante) külön- 

 böztetik meg. A hosszanti főtörzseken meglehetősen egyforma távol- 

 ságokra dúczsejtekben gazdagabb szakaszok, de nem dúczok, ha- 

 nem csak d ú c z t á j a k lépnek fel, melyeket harántul a haránt- 

 összeköttetések: commissurák (C. ventr) kötnek össze. 

 Az agytájékban, mint a hosszanti főtörzsek igen megvastagodott részé- 

 ben két dúcztájnak és a hozzájuk tartozó s itt is külön meglevő 

 rendes hasi commissurának (C. ventr) megfelelő két tömör 

 agytájéki commissurát (C. c. comp. ant. és C. c. comp. 

 post = commissura cerebralis compada antcrior és posterior, 1. alább) és 

 több dúcztájra szétosztó laza agytájéki commissurát (C. 

 c. disp = comm. cerebr. dispersa), továbbá kétoldalt két érző- 

 lebenyt (Lob. sens = lobus sensoricus) , egypár szemideget 

 (N. opt = nervus opticus) és a később részletesebben ismertetendő a g y- 

 tájéki idegeket, mint a tapogatók és általán az érzékenyebb fej vég 

 beidegzőit, különböztetjük meg. 



Az idegrendszer kerületi része (IX. t. 72. ábr.) egy 

 hasoldali és egy hátoldali hálózatból, valamint a kettőt 

 összekötő d o r s a d u s idegekből áll (A\ dd. pm. i = nervus 

 dorsadus paramedialis internus ; N. dd. pm. e — — externus , N. dd. pl = 

 nervus dorsadus paralateralis) . A kerületi idegrendszer hasoldali háló- 

 zata a két hosszanti főtörzs dúcztájaiból lateradusan haladó hasoldali 

 haránt (t r a n s v e r s a 1 i s) idegekből, ezek elágazásá- 

 ból és összckfUtetéseiből, legvégül pedig a hám alatti. 



