156 



mondjuk, izomtömlöbeli receptorius dúczsejtek 

 szövedékéből áll. Dorsadus ideg, miként a 72. ábm 

 mutatja, a nervus longitudinális posterior minden egyes dúcztáján 

 áthaladó haránt síkban három pár van. Közülük két pár — vagy 

 már kezdettől fogva különváltan (mint az ábra mutatja), vagy csak a 

 hátoldal felé haladtában szétváló közös törzszsel — a dúcztájakból 

 indul ki, melyek közül a belsőt — Apáth Y-nak a Pióczák-on alkalmazott 

 nevezettana (terminológia) szerint [1.] = nervus dorsadus 

 paramedialis intern usnak, a külsőt n. dd. p m. e x t e r- 

 n u s n a k nevezem ; a harmadik pár dorsadus ideg mint nervus 

 dorsadus paralate ralis a hasoldali harántidegeknek csak- 

 nem a végéről nyúhk a hát felé. Az egynevü dorsadus idegeknek végét 

 a hátoldalon a test hosszában haladó három vékony idegpár köti össze : 

 legbelül a nervus dorsalis paramedialis internus, 

 közbül a n. d. p m. e x t e r n u s és kívül a n. d. 1 a t e r a 1 i s. össze- 

 köttetésbe lépnek az egy ugyanazon harántsíkban levő dorsadus idegek 

 végei harántirányban, perlateralis idegekkel (N. peri.) is 

 úgy, hogy azt mondhatnók, hogy minden egyes dúcztájnak megfelelően 

 egy folytonos ideggyűrű halad körbe az izomtömlő belső felületén. Ezek- 

 nek az ideggyűrűknek egyes részei a hátoldal felől jobbról balra haladva 

 a következők volnának : a perlateralis ideg, a bal nervus dorsadus 

 paralaterahs és a bal n. transversalis, a balfelőh dúcztáj, a commissura 

 ventralis, a jobbfelőh dúcztáj, a jobb n. transversahs és jobb n. dorsadus 

 paralaterahs. A hátoldah kerületi ideghálózatot tehát az egymást hosszá- 

 ban és harántul keresztező idegek és az itt is meglevő hám alatti érző 

 dúczsejt-szövedék alkotják. 



Ahasoldali hosszanti főtörzsek és commissuráik. 

 A hosszanti törzsek fekvése, a test oldalvonalaival párhuzamos lefutása 

 esetleg már szabad szemmel is kivehető. Ezek az izomtömlő belső olda- 

 lán, a harántirányú izomrostokból álló rétegtől hátoldal felé feküsznek ; 

 de a dúcztáj ak hasoldah külső szöglete, illetőleg egész hasi oldala, vala- 

 mint az onnan kiinduló kétoldali ágak az említett izomréteg alá sülyed- 

 nek (Jijima). Egyazon homlokirányú metszetbe nem kerül az egész 

 hosszanti törzs bele, mert az alatta levő izomzat az agy tájékon, valamint 

 ez előtt a fej végen annyira megvastagszik, hogy az idegtörzseket a 

 hátoldal felé emeh. A két hosszanti főtörzs a farkvégtől az agy táj ék 

 commissurákig folytonosan vastagszik, a nervus longitudinális anterius 

 pedig az agy táj ék első commissurájától kezdve mindjárt vékonyabb 

 és tovább is vékonyodik. Az idegrostok javarésze ugyanis az agy táj ék 

 commissuráiban kicserélődik és az egyik oldali főtörzsből a másik 



