157 



oldaliba átmenve, abban a farkvég felé visszafelé fordul, illetőleg az 

 agy tájékon részint, végágazatba, részint dúczsejtekbe megy át. 



A hosszanti idegtörzsnek mellső (anterior) és hátsó (posterior) 

 része között határt szabni a Dendrocoelum-han nem lehet. B ohmig a 

 n. 1. anteriort az agy táj ék hátulsó szélétől számítja és szerinte az agy- 

 tájék e hosszanti fél hátsó részében három dúcztájának felel meg. 

 A Dendrocoelum-h^n az agy táj ék annyira össze van forrva a hosszanti 

 főtörzsekkel s farkvégi határa annyira bizonytalan és elmosódott, hogy a 

 hosszanti ideg mellső (anterior) részét csakis az agy táj ék commissuráinak 

 fej végi szélétől számíthatjuk. Annál is inkább, mert e határig a hosz- 

 szanti főtörzsek folytonosan vastagszanak, tehát a főtörzs hátsó részé- 

 nek jellegét mutatják. 



A nervus longitudinahs posteriorok az agy tájon a középsík felé 

 hajolva, egymáshoz igen közel jutnak. Az anteriorok ezt a kis távolságot 

 megtartva, egymással párhuzamosan haladnak előre. A két idegtörzs a 

 farkvégen is folytonosan közeledik egymáshoz és Jijima véleménye 

 szerint, egymásba át is mennek. Hogy ez az átmenetel valóban megtör- 

 ténik-e, határozottat nem tudok róla mondani ; annyi azonban bizonyos, 

 hogy commissurát még közvetetlenül a farkvég tapadófoltja felett is talál- 

 tam. Az egymásba való átmenetelt nem is tartom valószínűnek s inkább 

 azt hiszem, hogy úgy a mellső, mint a hátsó idegtörzsek a legelső, illető- 

 leg a leghátsó commissurán túl végágazatba mennek át. LANG-ot abban, 

 hogy a Procerodes lohata, O. Schmidt {Gunda segmentata, Láng) két 

 főidegtörzsét fej végi és farkvégi átmenettel gyűrűvé kapcsolja össze, a 

 Cnidariusok medusaalakjainak (illetőleg a Ctenophoronok) ideggyürű- 

 jével keresett hasonlóság vezette. Az egymásba való átmenetelt, melyet 

 Jijima sem tart élesnek (p. 427.), megállapítani azért is nehéz, mert a 

 test farkvégén a commissurák is oly szabálytalanul és néhol annyira 

 rézsút hátrafelé haladnak s az oldalágak is annyira eltérnek haránt 

 irányuktól, hogy néha nehéz eldöntenünk, vájjon a főtörzszsel, commis- 

 surá jávai vagy transversahs ideggel van-e dolgunk. 



Ismeretes dolog, hogy a hosszanti törzsekbe az egyes dúcztájak közé, 

 vagyis a connectivumoknak (hosszanti commissurák) megfelelő szaka- 

 szaiba az idegtörzseknek kötőszövetből, hát-hasi irányú izomrostokból 

 s néha mirigysejtekböl álló szövetsövény van iktatva, a mely őket egy 

 belső és egy külső vonulatra választja (16. szövegrajz és XVI. t. 7. 

 ábra). Jijima XXII. táblája 13. ábráján közU a Dendrocodum-nsk 

 egyik dúcztájából kiinduló kettéválasztott connectivalis részének rajzát. 

 Ezek a kettős connectivalis vonulatok, valamint a dúcztájakból induló 

 páros vagy csak párossá váló dorsadus idegek, valamint e két dorsadus 



