158 



idegnek megfelelő páros hátoldali hosszanti idegek arra engednek követ- 

 keztetni, hogy a hasoldali főtörzsek is eredetileg páros, jobb- és bal- 

 oldali idegek egyesüléséből jöttek létre a fajfejlődés folyamán. Sőt igen 

 gyakran megtörténik az is, hogy az agy tájékon három idegen 

 szövetsövény iktatódik egyik-egyik főtörzsbe és ezáltal négy-négy 

 kötegre választódik szét minden egyes főtörzs ; a mi még kezdetlegesebb 

 fajfejlődési fokra emlékeztet. És tudjuk, ma is élnek Tricladusok, 

 melyeknek számos ventralis törzsük, illetőleg az egész ventralis oldalra 

 szétoszlott, főtörzsekbe nem csoportosított idegrendszerük van. 



Dúcztáj ak.JijiMA a hosszanti fötörzseknek azon jól megkü- 

 lönböztethető pontjait, a honnan a commissurák és trans versalis idegek 

 kilépnek, ganglionoknak nevezi. >>Ezekben mindenesetre kevés dúcz- 

 se jt van, mégis azáltal tűnnek ki, hogy a dúczokra jellemző pont- 

 állomány van beléjük rakódva. << (Jijima p. 429.). Én a Leydig- 

 féle pontállomány jelenlétét (a melyről Apáthy kimutatta, hogj^ 

 e nevet helytelenül viseli, mert pl. az a Piócza-félék-hen szigorúan 

 meghatározott lefutású pályák szövedéke) nem tartom elegendőnek 

 arra, hogy az idegrendszer valamely részét dúcznak (ganglion) nevez- 

 hessem. E helyek csupán találkozási, vagy kiindulási helyei a főideg- 

 törzseknek s nem kizárólagos tulajdonosai bizonyos, csak őket jellemző 

 sejtféleségeknek, hanem éppsn azokból a szöveti elemekből állanak, 

 a mikből akár a transversalis idegek vagy a connectivumok is ; továbbá 

 tekintettel arra, hogy e helyek nem kizárólagos területei az elágazó dá- 

 soknak sem, hanem egyes idegrostok kitérhetnek úgy a connectivalis, 

 mint különösen a commissuralis vonulatokból : nem tekinthetjük őket 

 a Szelvényezett Férgek vagy ízeltlábúak dúczaival azonosaknak, hanem 

 csak egyszerűen dúcztáj aknák. Ép úgy nem igazi commissurák 

 és connectivumok, vagyis az állítólagos dúczoknak kizárólagosan haránt, 

 illetőleg hosszanti összeköttetésüket szolgálók a nevezett vonulatok sem,, 

 hanem csak commissuralis, illetőleg connnectivalis kap- 

 csolók. Egyébiránt a magasabbrendüek idegrendszerében is igen 

 különböző nemű részeket mondanak a szerzők dúczoknak. Egészen más 

 valami pl. a Gennczcsek-nek egy csigolyaközti dúcza, vagy azok a 

 dúczok, melyeket ott az idegrendszer központjában, teszem az agyvelő- 

 ben megkülönböztetnek. Némelyek dúczsejtek csoportosulatait ott 

 nem is dúczoknak, hanem magvaknak (nucleus) nevezik. Dúczokról 

 voltaképen csak ott lehet szó, a hol az idegrendszer dúczsejtjei vagy 

 mind vagy legalább bizonyosfajta dúczsejtjei meghatározott és élesen 

 körülírt helyekre szorítkoznak. Ezek a helyek a dúczok. Ilyenek pedig 

 a Dendrocoelum-hdin nincsenek. 



