162 



felöli része az izmos mirigybe bocsát ágakat. A penis hüvelyt és ivar- 

 előtért a következő commissura látja el idegekkel. Az ivarelötérhez 

 az ivarnyílás mögötti commissura is bocsát ágakat. 



A kerületi idegrendszerről alkattani szempontból 

 nem sok külön mondanivalóm van. Meg kell jegyeznem azt, hogy 

 a transversalis idegek, valamint a dorsadus idegek az agy tájékon sem 

 hiányzanak. Már Jijima tapasztalta (p. 428.), hogy szomszédos trans- 

 versahs idegek egymással összeköttetésbe lépnek s elágazásuk és össze- 

 kapcsolódásuk a test szélén olyan sűrű, hogy ott belőlük egy idegszö- 

 vedék keletkezik. (Lásd Jijima Taf. XXII. Fig. 9., 10.) Összeköttetések 

 nemcsak a test szegélyén lépnek fel, hanem, meglehetős szabályosan, a 

 szomszédos transversahs idegek közepe táján is. Észrevette Jijima a 

 belőlük a hasoldalra haladó ágakat is. Ugyancsak ő tesz emhtést először 

 a dúcztájakból induló dorsadus idegekről, de nem követte őket egész 

 a hátoldalig és így kettéválásukról sem szól. Nem látta a transversahs 

 idegekből fölemelkedő dorsadus idegeket sem (IX. tábla, 72. ábra : 

 N. dd. pl). A Dendrocoelum-han hátoldali idegekről egyáltalán nem 

 beszél. Számot adni arról, hogy a test fej- és farkvégén a dorsadus 

 idegek mennyiben vannak meg, valamint a hátoldali idegek hogyan 

 viselkednek, magam sem tudok. Biztosan csak annyit mondhatok, 

 hogy a hosszanti törzsnek az agytájéki commissura előtti dúcztájaiból 

 csak egy-egy dorsadus ideg halad a hátoldalra, illetőleg rostrodorsáhsan 

 és ezek a nervus dorsalis paramediahs internussal lépnek kapcsolatba. 

 Hogy a hasi hosszanti törzsek a háti hosszanti törzsekbe a fej végen 

 átmennek-e, a mint azt Micoletzky a Planaria alpiná-ról rajzolja és 

 állítja, én nem tudtam megállapítani. 



A szervezetnek a hosszanti tengely irányában ismétlődő alkotó- 

 részekből álló rendszerei közül az idegrendszer felel meg leginkább a 

 szelvény ezettség követelményeinek az által, hogy a dúcztájak és a belő- 

 lük kiinduló idegek (commissurák, transversahs és dorsadus idegek) 

 meglehetős szabályos távolságokban ismétlődnek és a hosszanti ten- 

 gelyre merőleges harántsíkokban terjeszkednek el. A tápcsatorna 

 jobb- és baloldah ágai, mint már emhtettem, nem erednek párosan, 

 hanem váltakozva és merőlegesen sem állanak a hossztengelyre, hanem 

 a garat töve előttiek rézsút előfelé, a szájnyílás mögöttiek rézsút 

 hátrafelé haladnak. És annyira rézsútosak az ágak, hogy ha az 

 idegrendszer harántul ismétlődő tagjai szerint bontanok szelvényekre az 

 állatot, egy-egy tápcsatornaág ferdén hat-hét idegszelvényt (neuro- 

 meront) is áthaladna. S ha pedig a szelvények határául az egyes táp- 

 csatornaágak tövének közeit jelölnők, akkor is egy-egy tápcsatorna- 



