163 



oldalág több splanchnomeronra terjedne át. Tehát a splanchiiomeronok 

 és neuromeronok határai nem egyeznének meg. Nehéz valamelyes viszonyt 

 megállapítani a tápcsatorna-ágak és a dúcztájak között is. Mindössze 

 annyit mondhatok, hogy a fej végen a dorsadus idegek és a tápcsatorna- 

 ágak egy darabig szabályosan váltakoznak. Magában véve az, hogy 

 a különböző szervrendszerek ismétlődő szakaszainak határai nem egyez- 

 nek meg, hogy tehát, pld. a neuromeronok más határok között feküsznek, 

 mint a splanchnomeronok : még nem volna akadálya annak, hogy az 

 állatot szelvényezettnek tekintsük. Hiszen Apáthy a Piócza-félék-re 

 is kimutatta, hogy ott az idegszelvények (neuromeronok), izomszel- 

 vények (myomeronok), a kiválasztó szelvények (nephromeronok), 

 érszelvények (angiomeronok), tápcsőszelvények (splanchnomeronok), 

 börszelvények (dermomeronok : a gyűrűzet), az ivarszelvények (gono- 

 meronok) és a rekeszszelvények (phragmomeronok) határai nem egyez- 

 nek meg, hanem a különböző természetű szelvények egymásba kapcso- 

 lódnak és egymást átjárják. Azonban a Tricladusok szelvényezettségé- 

 nek sokat vitatott kérdéseivel ezúttal nem czélom behatóbban fog- 

 lalkozni. 



Az agy táj ék (IX. t. 73. áhra). Az agytájék fejvégi határát az 

 elülső tömör cerebrahs commissura mellső széle alapján biztosan meg- 

 állapíthatjuk ; sokkal nehezebb a hátsó határt megállapítani. Jijima 

 (p. 433.) és Graff ([3.] p. 125.) szerint az agytájék megkülönböztetésé- 

 nek és a hosszanti törzstől való elkülönítésének alapja az, hogy trans- 

 versahs idegen kívül érzőidegek is lépnek föl rajta. Bőhmig és taníványai : 

 Ude valamint Micoletzky szerint az agy táj ék hátsó határát a nervus 

 longitudinahs anteriornak a tőle, illetőleg a hosszanti törzstől való elvá- 

 lása jelöh. Mint már föntebb említettem volt, ez utóbbi körülményt a 

 Dendrocoelum-n\ nem használhatom fel, mert itt az agy táj ék és a 

 hosszanti főtörzs semmi elkülönödést nem mutat, hanem egybeolvad- 

 nak, és a nervus longitudinahs anterior, bár hirtelen megvékonyodva, 

 az agy táj ék fej végéből indul ki s néha a töve összeolvad az agytájék 

 első idegével (N. I.) Vagyis az agy táj ék a nervus longitudinális pos- 

 terior megvastagodásaként, annak közvetetlen folytatásában s a nervus 

 longitudinális anterior az agy táj ék elvékonyodásaként, az is ennek köz- 

 vetetlen folytatásában áll elő. Ha a külön érző idegek szerint akarnám 

 az agy táj ék határát megállapítani, akkor három dúcztájon túl terje- 

 dőnek nem tehetném, mert a voltaképeni külön agytájéki idegek (N. 

 I — VIII : nyolcz pár) annyira a fej vég felé vannak csoportosulva, hogy 

 csak két dúcztájra terjed az eredetük és csak a nagy érzőlebeny ered 

 három dúcztájnyi hosszúságban. De ennek is a hátsó részében levő 



11* 



