167 



a három dúcztájnak felel meg és úgy látszanak, mintha három dorso- 

 laterális irányú érzőideg volnának, melyet bizonyos távolságban vastag 

 hid köt össze. Az érzölebeny kissé rézsútosan áll, mellső része a has-, 

 hátsó része a hátfelülethez esik közelebb. Hátulsó kinyúlt szöglete a 

 második és harmadik tápcsatornaág köze alá kerül, mellső széle pedig 

 (lásd a 73. ábrát) az első tápcsatornaág mögé. Az érzőlebenyek a való- 

 ságban sokkal rézsútosabban erednek a főidegtörzsből, mint a hogyan 

 73. ábrám mutatja. Az érzőlebeny maga is sok helyütt át van fúrva 

 hát-hasi irányú izomrostoktól. Belőle számtalan, legalább is 30 — 40 

 ág lép ki a tapogatókba és a tapogatóknak a hátoldalon mintegy a 

 harmadik tápcsatornaágig folytatását képező sávba. A tapogatókba 

 hatoló idegágakat jellemzi a hidak útján való gyakori összeköttetés. 

 Ezek az idegek végük felé igen vékony ágakra, legvégül az egyes 

 rostokra pamatolódva szét, hatolnak a tapogatók hámjába. 



A látóideg (No) az agy táj ék farkvégi első commissurája oldalá- 

 nak megfelelően, az érzőlebenytől a középsik felé, annak tövében, 

 hátoldalt ered és rézsútosan halad előre a kissé oldalt, a legelső táp- 

 csatornaág végénél fekvő szemhez. 



Az agy tájékban az egyes pályák viselkedését a sok, egymással össze- 

 szövődő pálya (a Hiss-féle neuripilion, helytelenül >>LEYDiG'sche Punkt- 

 substanz<<) közepett nagyon nehéz követni. Mivel e tekintetben rész- 

 letesebb vizsgálatokat nem végeztem, csak egy pár megjegyezni 

 valóm van. Az elülső commissura háti részén haladnak át elül az iV / 

 és a látóideg rostjai. Ugyancsak rajta hatolnak keresztül az N II., III., 

 IV., V., VI. és N VII., valamint az érzőlebeny elülső részének rostjai 

 A második commissurán az érzőlebeny többi része, az N VI. és A^ VIII. 

 valamint a hosszanti törzsek rostjai haladnak át. A 74. ábra egy ságit' 

 talis hosszmetszetet mutataz agy tájéknak a középsík felőli oldaláról 

 A metszet közel a a commissurák tövéhez halad át és a rajzon a rostok- 

 nak a commissurák szerinti csoportosulása is jól látható : a c. NI jelzi 

 ?LZ N I commissuralis rostjait; az a-vdii jelölt helyen mennek át az TV 

 II., III. és IV. és az érzőlebenyből az elülső commissurába tartozó 

 rostok. A ö-vel jelölt hely körül van a második commissurába haladó 

 rostok tömege. Végül cm jelzi a laza commissurát. 



Láthatjuk a 74. ábrából is, de még biztosabban meggyőződhetünk 

 a rajtuk átmenő sagittalis metszetekben, hogy az agy táj ék commissurái 

 nem mondhatók érző commissuráknak, mint azt némelyek állítják. 

 Nagyon természetes, hogy a két tömör commissurában túlnyomó 

 mennyiségben vannak az érzőidegek rostjai ; bőven vannak azonban 

 mozgató rostok is és a laza commissurában kizárólag mozgató idegek 



