171 



rácsozatos, hanem szemcsés tigruidú és vékony nyújtványú 

 sejtjei, minőket a XIV. t. összes rajza ábrázol, receptoriusak. Azt 

 azonban nem tudom, hogy nem léteznek-e másféle receptoriusak is. 

 Valószínűnek tartom, hogy a vastag, tömlőszerü nyújtványnyal bíró 

 sejtek effectoriusak, mert az idegrendszernek agy tájékon kívüh része 

 túlnyomólag ilyen sejtekből áll. Megtörténhetik azonban az is, hogy 

 e tömlőszerü és egyirányban megnyúlt sejtek között is van- 

 nak associálók ; legalább erre enged következtetni az a körülmény, 

 hogy közülök egyesek a fő idegtörzsekben, úgy látszik, bennmaradnak 

 és mint funicularis dúczideg- vagy dúczsejtck több dúcztájon áthalad- 

 nak. Nem tudok végül ítéletet mondani azoknak a hosszanti főtörzsek- 

 ben levő dúczsejteknek rendeltetéséről, melyeknek vékony chromatikus 

 nyújtványaik vannak, minőket a X. t. 83. és 85. ábrája tüntet fel. 

 Biztosan külön dúczideg- vagy dúczsejtf éleségként kell megemlítenünk a 

 X. t. 84. ábráján bemutatottakat ; ezek a testben szétszórt és az ideg- 

 ágakon kívül eső effectorius sejtek. Ilyeneket úgy az izomtömlö rostjai 

 között, mint annak belső felületén és a tápüreg körüH kötőszövetben 

 egyaránt láthatunk. Jellemzi őket az elmosódó rácsozatú t'groid, 

 mely a nyújtvány okban szemcsésnek látszik és a nyújtványok merev 

 lefutása. 



Megkülönböztethetők tehát az idegrendszerben : i. tigroid nélküli 

 vezető idegsejtek, 2. egynyújtványú (unipoláris) dúczsejtek, 3. tömlő- 

 szerűen megnyúlt kétnyújtványú (bipoláris) dúczidegsejtek (melyeket 

 leginkább motorikusaknak [effectorius] kell néznünk, de lehetnek funi- 

 cularisak), 4. vékony nyújtványnyal bíró kétnyújtványú dúczsejtek 

 (lehetnek azonban ezek is dúczidegsejtek), 5. vastag, tömlőszerű nyújt- 

 ványokkal bíró, többnyújtványú dúcz- vagy dúczidegsejtek (effecto- 

 riusak), 6. több vékony nyújtványú (pluripolaris) dúcz- vagy dúczideg- 

 sejtek, 7. receptorius (érző) dúczsejtek, 8. izomközti, effectorius, vékony- 

 nyújt ványú többsarkú sejtek. 



Az idegszövet alkotó elemeiként a Turbcllariusok irodalmában fel- 

 említik a ghasej tekét is. Vizsgálataim közben nem akadtam semmiféle 

 olj^an sejtre, melyet akár alkotása, akár festődésbeli viselkedése szerint 

 gliasejtnek tarthatnék. Azt hiszem, hogy ezt a meg nem erősíthető kijelen- 

 tésüket egyszerűen csak annak alapján tették, hogy más magasabbrendű 

 férgekben külön ghasej tekét is ismerünk. Pedig úgy vélem, hogy a 

 Dendrococlum szöveteinek és köztük az idegszövetnek is nem valami 

 nagyfokú szétkülönültségéből és az állat alsóbbrendűségéből is csak azt 

 következtethetjük, hogy benne még ghasej tek nem különödtek ki. 

 — Az idegtörzsekbe behatolnak a kötőszöveti sejtek nyújtványaiis, sőt 



