173 



(effectiisok küldése) a főfcladatuk, túlnyomókig nagy sejteket látok, 

 melyeknek vastag tömlöszerü nyújt ványai a transversalis idegekbe 

 térnek ki, vagyis kerületiekké válnak és folytonos elágazás következ- 

 tében mind vékonyabbakká lesznek : akkor az effectoriiisokat ezek 

 közt kell keresnem ; ha ugyan egyáltalában külön alkotásbeli jelleg 

 felel meg a különböző élettani működéseknek. A mi a Dendrocoelum 

 szövettani szétkülönödésének kezdetileges állapotában nem mondható 

 feltétlen követelménynek. 



Nehéz dolog azonban minden birálatot kiálló feleletet adni arra, 

 hogy dúczsej tekét és dúczidegsej tekét minő alapon különböztetek meg. 

 A dúczsej tek közül az érző — receptorius — sejteket pl. könnyen 

 kimutathatjuk GoLGmak chrom-ezüstös eljárásával. Ez a módszer 

 azonban a sejt szerkezetéről felvilágosítást nem nyújt. Más mód- 

 szerekkel pedig eldönteni valamelyik sejtről azt, hogy az receptorius 

 dúczsej t-e, ez idő szerint nem tudom. És mivel a Golgi módszerével 

 is csak a kültakaróba és a garatfelületre szétágazó receptorius dúczsej tekét 

 ismertük meg, nem tudhatjuk, hogy milyen alakulásúak az egyebütt elő- 

 forduló receptorius dúczsej tek. Dúcz- és dúczidegsej teknek — mint 

 említem — belső szervezetére nézve követelmény a chromatikus szemcsé- 

 zet vagy rácsozat (tigroida) jelenléte. Azt eldönteni azonban, hogy vezető 

 fonalkáit maga termelte-e (mint dúczidegsej t), vagy — Apáthv 

 szerint — az erre különlegesebben hivatott vezető idegsejtektől kapta 

 (mint dúczsejt), azt csak akkor következtethetnők, ha a dúczsejten 

 axont : idegsejtnek rajta tapadó végződését tudnánk kimutatni. Erre 

 azonban az egyetlen és — mivel azt a Golgi módszerével nyertem — 

 kevés bizonyító értékkel bíró tapasztalatom, a XI. t. 90. ábráján 

 látható, hol a chromezüstben léptek fel olyan színkülönbségek, mintha 

 a kétnyújtványú dúczsejt kerületi ága idegsejtvégződés volna. ^ Nem 

 bizonyít ez sokat azért, mert Gerinczesck dúczidegsej tjének axonja 

 nem színeződik GoLGi-módszerrel másként, mint a dendritisek. Ideg- 

 sejteknek kell tartanom azonban, mint már emlitém, a fő idegtör- 

 zsek kötelékén belül, tehát a központban, azokat a vezető pályákba 

 foglalt sejteket, melyeknek a dúczsej tekénél jóval kisebb magja körül 

 csekély protoplasmás udvar, de semmiféle chromatikus állomány nem 

 volt látható. Ih^en pályát ábrázol a benne levő sejtmaggal (nucl) a 

 XTI. t. 57. ábrája. 



Dúczsej teknek tekintem elsősorban az agy tájékon előforduló nagy 

 egynyújtványú sejteket, a minőt a X. t. 80. ábrája tüntet fel. Ezek- 



' Sajnos a fc'-nynyomás az árnyalatb'li különbs'''get ncin Iiozta jól ki. 



