175 



A haematein élénk kékre festi a sejttestbéli chromatikus elemeket 

 és ennek alapján felismerhetővé lesz minden dúcz- és dúczidegsejt, mert 

 a Dendrococlidnt-bannmcs más sej tf eleség, melyben a chromatikus elemek 

 a sejttestben kikülönödö képleteket alkotna. Chromatikus színeződést 

 főként a mirigysejtek teste mutat. A nagyon különféle alakú dúcz- és dúcz- 

 idegsej tekben többé-ke vésbbí bonyolult, a sejttesttől a nyúlványokba 

 messzire terjedő és folytonosan gyöngébb fonálzatúvá váló rácsozatot 

 ismerünk fel, minőt a IX. t. 74 — yy. ábrái és a X. t. 80., 81., 83., 

 84., 85., 86. ábrái mutatnak. Ezt a rácsozatot, mint a Tricladusok dúcz- 

 sej tjeinek jellemző képleteit már régebben ismerték. Hisz eléggé szembe- 

 ötlők, csak rendeltetésükre nem jöttek rá. E képleteket legújabban 

 Sahussow ([1.] p. 23.) a dúczsejtek körül fellépő GoLGi-reczének ('>Golgi- 

 netz<<) tartja, azt állítván róluk : >>hogy a Planayiák-ha.n is, a mint talán 

 általában a Gerincztelenek-hQn, valamely rendszer egyes idegsejtjei 

 között oly képen jön létre kapcsolat, hogy az egyik sejttől kiinduló 

 fonalkák a másik felületén egy hálószerű szövedéket alkotnak. <<i S^bjs- 

 sow-nak erről a tévedéséről elsősorban a IX. t. 75., 76. és yy. ábrájának 

 kell minket meggyőznie. A mi ezeken az ábrákon a sejtmagvon kívül 

 sötéten van feltüntetve, az mind a chromatikus rácsozathoz tartozik. 

 Láthatjuk mindenekelőtt a rácsozatról azt, hogy nem kívül fekszik rá 

 a dúczsejtre, hanem benn van a sejthatáron belül a sejttestben s általán 

 kerületesen fekszik, egyes gerendái azonban meglehetős mélyen benyúlnak 

 a sejttestbe (lásd 75., 79. ábra). Az egynyújtványú dúczsejtek nyújt- 

 ványában nem simul a felülethez, hanem kissé tengelymentivé válik. 

 Ez a chromatikus rácsozat a sejttest szemcsés, spongyás alapállomá- 

 nyába van beágyazva. Magában a rácsozatban a chromatikus szem- 

 csézeten kívül egy külön alapállomán}-, valószínűleg protoplasma van, 

 melyben hol egyenletesen, hol pedig valamelyes odvak között (inte- 

 ralveolárisan, 77. ábra) eloszolva fekszik a chromaticus szemcsézet. 

 A rácsozat csomópontjaiban bővebb a chromatikus-állomány. Ezek a 

 csomópontok felelnének meg a magasabbrendűek pLEMMiXG-NissL-féle 

 képződményeinek, melyeknek rögei az itt fellépő nyújtványok segítsé- 

 gével rácsozatta kapcsolódnak össze. 



A mint a haematein azonosan festi a sejtmagbeli chromatinával 

 a rácsozatnak színfelvevő állományát, ép úgy azonosan festi a vas- 

 timsó-haematoxylin, methylenkék és toluidinkék is. 



^ >>dass auch bei Planarien, wie vielleicht bei Evertebraten im Allgemeinen 

 eine Verbindung von einzelnen Nervenzellen eines Systems in der Weise zustande 

 kommt, dass von einer Zelle ausgehende Fibrillcn auf der Oberfláche der andcren 

 cin nctzförraigcs Geflecht bildcn<<. 



