178 



egyik nyújtványa effectorius, a másik receptorius természetű. — A neiiron- 

 elméletnek az a követelménye, hogy központi receptorius dúczsejt 

 nyújt ványai ne folytatódjanak kerületi idegekbe, a Dendrocoelum ideg- 

 rendszerének szétszórtsága miatt itt semmikép sem érvényesülhet. 



Sejtmag. A dúcz- és dúczidegsejtekül leírt sejtek magja arány- 

 lag igen nagy és mint a legtöbb más állat dúczsej tjeinek magja, chro- 

 matinben igen szegény. Mert, mint ismeretes, a dúczsej tekben a 

 chromatin a sejtmag helyett túlnyomólag a sejttestben lehet s ott 

 a tigroidet alkotja. Minden sejtmagban egy chromatikus nucleolus külön- 

 böztethető meg (lásd a IX. és X. t. csaknem valamennyi rajzán wwc/^o/j. 

 A cerebralis tájék nagy egy nyújtványú sejtjeiben két nucleohist 

 is találtam. Ezzel szemben úgy a főidegtörzsben levő vezető ideg- 

 sejtek magját, valamint az érző idegtörzsek és általán az idegrendszer 

 egyéb kerületen fekvő receptorius dúczsej tjeinek magját viszonylagos 

 kicsinység és erős chromatikus szemcsézet jellemzi (V. t. 46. ábra 

 c. n. sens). ..\ dúczidegsejtek magjában ZENKER-féle folyadék után 

 apró achromatikus szemcsézet mutatható ki, mely az ApÁTHY-féle 

 hármas festésben sárgás-pirosra színeződik. Gyakori jelenség a dúcz- 

 idegsejtek magján a felületi befűződés, a vesealakúság. A féloldalas 

 bevágódás néha oly mély, hogy a mag kettősnek látszik és benne 

 ilyenkor két chromatikus nucleolus is lép fel. Hasonlókat rajzol Sabus- 

 sow ([1.] p. 24., Texíig. 2.), de ő ezáltal kétmagvú dúczsejteket akar 

 ábrázolni ; a Dendrocoelíim-bdiW a mag egységes volta minden körül- 

 mények között kimutatható. A féloldalas behorpadás különben bizo- 

 nyos esetekben műtermék is lehet. 



Sejttest szerkezete. A dúcz- és dúczidegsejtek sejtteste, 

 illetőleg az, a mibe a chromatikus-rácsozat belé van ágyazva, többé- 

 ke vésbbá hólyagos, és a hólyagok között finoman odvacskás (alveolaris) 

 szerkezetet mutat ; a tömlőszerű nyújtványok pedig rendkívül finom 

 fonalkákból álló, igen lazán nemezes szerkezetűek. Valószínűnek tartom, 

 hogy ebbe a finom nemezes szerkezetbe nem a protoplasma rendeződött, 

 hanem a nyújtvány fonalközti (interfibrillaris) állománya. Ez a nemezes 

 szövedék a legtöbb rögzítőszer hatása alatt, kivéve az osmiumos rög- 

 zítőszereket, a ZENKER-féle folyadékot és néha a subhmat-oldatot, 

 a tömlőszerű rostok közepén szétszakadozik és a kerülethez csapódik 

 hozzá (1. IX. t. 74., 75., 77. ábra, X. t. 81., 86. ábra). A fonal- 

 közti állomány nemezes szövedéke is lehet műtermék, mert más 

 állatok jól rögzített idegrostjai, illetőleg axonjainak fonalközti állo- 

 mánya egynemű. A nemez fonalkái nem tévesztendők össze az 

 idegrost vezető fonalkáival, valamint hogy a dúczsejt testének odvacs- 



