182 



tágabb foiialkákból egyik-másik világosan bekövclhclö a rácsozatba. Na- 

 gyon valószínűnek tartom, hogy a chromatikus rácsozat nem egyéb, mint 

 a vezető fonalkák rácsozatának burka. Illetőleg, hogy a chromatikus 

 szemcsézet azért rendeződik rácsozatba, mert a vezető fonalkák rácsoza- 

 tát burkolja. Ismeretes dolog, hogy a magasabbrendüek dúczsej tjeiben 

 a FLEMMiNG-NissL-féle képződmények a nyújtványok irányában a 

 fonalkák között hosszú orsókká nyúlnak ki. A mi chromatikus rácso- 

 zatunknak a vezető fonalkák alkotta rácsozat burkaként való fellépése 

 talán a legközvetetlenebb bizonyíték volna arra, hogy a sejttestben 

 levő chromatikus állomány egyenesen a vezető fonalkákkal áll élet- 

 tani viszonyban. 



A vezető fonalkák harmadik féleségeként a sensorikus rostok 

 tengelyfonala gyanánt szereplő vastag fonalat kell tekintenünk. Ezek 

 átmetszetét a IX. t. 74. ábráján c. AL opi-han, mely a nervus opticus com- 

 missuralis részének keresztmetszete, a körök közepén ponttal jelöltem. 



BoTEZAT és Bendl GoLGi-féle eljárással vezető fonalkákat is vélnek 

 látni (p. 61.), nekem azonban sohasem sikerült őket e módon kimutatnom. 



Golgi-féle telítés nyújtotta eredmények. 



Dúczsej tek külalakjának, nyújtványaik lefutásának kiderítésére 

 ma is még Golgi módszere a legalkalmasabb. A felőlük nyert eddigi, 

 csak felületes ismeretünket e módszer nyújtotta eredményekkel kell kiegé- 

 szítenünk, illetőleg kibővítenünk nekünk is. A GoLGi-féle keverék (osmium- 

 kalibichromicum) összetételét, alkalmazásának módját már a kötőszövet 

 ismertetésekor leírtam. Hogy miért sikerült ezideig oly kevés vizsgálónak 

 (csak Monti-, Blochmann-, BoTEZAT-nak és BENDL-nek) a chrom-ezüs- 

 tözés, holott az Örvényférgek-kel rokon Cestodes- és Trematodesek e tekin- 

 tetben oly kiváló vizsgálati anyagokat szolgáltatnak, határozottan meg- 

 mondani nem tudom. Ez a búvár is, az is, minduntalan panaszkodik, 

 hogy GoLGi-féle eljárással Örvényférgek-hen nem boldogult. Velem is 

 elég gyakran megesett, hogy egyszerre beágyazott több állat közül egyben 

 sem sikerült a telítés. Lehet, hogy itt is a rögzíthetőség és fest- 

 hetőség különbözése szerepel, a mire mint élettani állapotok különböző- 

 ségének kísérőjére és jeleire először Apáthi [9.J mutatott reá. 



Más sejtféleséget, mint melyeket már fentebb leírtam, nem sikerült 

 kimutatnom a GoLGi-féle eljárással sem, sőt a közönséges módszerrel 

 megismertek közül sem tömítődik mindenik, főként nem a nagy 

 sejttestü dúcz, illetőleg dúczidegsejtek. Altalán azt tapasztaltam, hogy 

 minél nagyobb mennyiségű a protoplasma valamely sejttestben és 



