185 



szen'í motorikus dúczidegsejtek egy része egyenesen kitér valamelyik 

 transversalis idegbe, vagy pedig commissurába. Ezt chrom-ezüstös színe- 

 zések is megerősítik (XIII. T. 107. á.). GoLGi-módszerrel mutathatmik 

 ki olyan kétnyújtványú dúczidegsej tekét is, melyek egész testükkel 

 transversalis idegben feküsznek és a dúcztájjal csak ágazatuk segítsé- 

 gével függnek össze (XI. t. 94. ábra). Ehhez hasonlókat mutatott ki 

 Zernecke (p. 135.) a Cestodesek-hew (Taf. 13., Fig. 47., 48.). Találunk 

 ilyeneket a commissurákban is. Az Öivényfé/gek idegrendszerének meg- 

 ítélésére nézve még fontosabb az a körülmény, hogy a központtól távol, 

 az oldalágak további ágazatában, összekötő hidjaikban és a hátoldalon 

 is kimutathatók ezek a tömlőszerű kétnyújtványú motorikus dúcz- 

 idegsejtek, melyek a központi idegrendszerrel semmi közvetetlen, 

 csak más sejtek által közvetített kapcsotlatban állanak. Az ilyenekre 

 nézve mintegy dúczszerü terület az összekötő hidak és elágazódások 

 kereszteződései. Ezeken a helyeken ép úgy megtaláljuk a szövedékes 

 állományt s a rajta áthaladó tömlőn ép úgy laterodendrium lép fel 

 (XIII. t. 107. ábra b), vagy végágait éppen úgy fejleszti, mint mások 

 a dúczban. Ezek a sejtek adnak bizonyos önállóságot a harántirány- 

 ban haladó transversalis és commissuralis idegeknek és teszik össze- 

 hasonlíthatókká e vonulatokat a hosszanti törzs egy-egy szakaszával. 

 Sőt e harántirányú szakaszok önállóságát még inkább feltüntetik 

 azok a sejtek, melyek törzsükkel a transversahs idegből jőve, áthalad- 

 nak a dúcztájon a commissurába és a dúcztájon csak egy olyan 

 laterodendriumuk lép föl, mint a minő a törzs hosszában haladó 

 hasonló helyzetű sejteken. 



A commissurákban fellépő kétnyújtványú dúczidegsejtek vagy 

 a dúczokat kötik össze, vagy az egyik dúczból indulva a commissura 

 mentén szétágaznak ; a XII. t. 104. ábrája ez utóbbi esetre tüntet fel 

 példát. E commissurabeli sejt a kisagy velő PuRKiNjE-féle sejtjeihez 

 némileg hasonló, csakhogy nem két, hanem háromnyújtványú. Még az agy- 

 tájék commissurái sem tisztán a commissura irányában haladó ideg- 

 pályák egyszerű útjai, hanem bennük is haladnak kétnyújtványú sejtek, 

 melyeken rendkívül gazdag bokorszerü oldalágazat lép fel. 



A három- vagy többnyújt ványú idegsejtek, mint már említettem, 

 chrom-ezüsttől ritkán színeződnek. Az agytájékon előjövő több- 

 ny új ványú sejteket ugyanaz a gazdag nyújtványzat jellemzi, mint 

 a minőt a X. t. 86. B ábráján a kétnyújtványúakon megismertünk. 

 Ezek egyikét a XII. t. 99. ábrája tünteti fel. Ilyen sejteket 

 eddig nem ismertek, mert a nyújtványokat, mivel azok achromati- 

 kusak, más módszerekkel kimutatni nem lehet. Ez utóbbiak a 



