188 



dus-han hámfelületig hatoló érző rostokat, illetőleg hámalatti érző 

 dúczsej tekét. A Cestodesek-hen az érző dúczsejtek orsószerüek, két 

 nyújtványnyal bírnak, melyek közül egyik a cuticula felé, másik pedig 

 a központ felé irányul. (Ilyenek vannak a Dendrocoelumhan is.) Ott az 

 érző dúczsejtek egy meghatározott magasságban feküsznek. 



Ha ábráimat áttekintjük, láthatjuk azt, hogy az érző dúczsejtek 

 teste a mesoglaealemeztől igen különböző távolságra fekszik. Láthat- 

 juk másodszor azt, hogy nem orsószerüek, hanem igen különböző alakúak. 

 Két typust azonban mégis jól megkülönböztethetünk közöttük. Egy 

 nagyobb, többé-kevésbbé háromszögletű féleséget, melyből szögletein 

 vastag és kevéssé csomós nyújtványok mennek ki (lásd a XIV. t. 

 112. és 113. ábráin a sepia- és carmin-színnel jelzett sejteket). A másik 

 typust gömbös vagy legalább hasas sejttest jellemzi s vékony, erősen 

 csomós nyújtványok (XI. t. 93. ábra, XIV. t. 115., 113. [az ibolya- 

 színű sejt] és a 114. ábrák). Néha a sejtnek egy pontjából, mint valami 

 egysarkú érzősejtből (XIV. t. 117. ábra) erednek a nyújtványok. 



A sejtek hol az izomtömlőben, hol annak belső oldalán feküsznek, 

 nagy ritkán a hám felől a mesoglaealemez közvetetlen közelében. A trans- 

 versalis idegekkel vagy ezek ágaival való kapcsolatuk bizonyos. Néme- 

 lyek egészen bent is vannak valamely idegágban. Sejttestük tengelye 

 ritkán merőleges a hámfelületre, mint a Cestodesck-htn (Zernecke, p. 

 123.), hanem leggyakrabban vele párhuzamos, néha hozzá ferde. Talál- 

 hatók mindenütt az egész testfelület szolgálatában, a garat külső 

 szabad felülete és űrtere felől csekély távolságra szabad végétől, 

 a garatzsák szájkörüh végén, elszórtan azonban az egész zsákfelületen. 

 Egyes jelek arra mutatnak, hogy a penis külső felületén és az ivar- 

 nyílás körül is előfordulnak. A mennyire a GoLGi-módszer után erre 

 vonatkozóan kijelentést tehetünk, a testben nem egyenletesen elszórva 

 fordulnak elő, hanem bizonyos irányú csoportokba rendeződnek (XIV. 

 t. 113. ábra), mely csoportokat egymással az egész testet átölelő hálózat- 

 rendszer kapcsolja össze. E hálózatrendszer kis részét tünteti fel a 

 XVI. t. 8. mikrophotogrammja alig 30 — 40-szeres nagyítással. Töme- 

 gesebben mégis azokon a helyeken fordulnak elő, melyek a külvilági 

 ingereknek leginkább ki vannak téve : így a fej végen az érzőidegekben, 

 köröskörül a testszegélyen és a garat aj ki végén, hol nyújtványzatuk 

 egy lerajzolhatatlan sűrűségű szövedéket alkot (XIV. t. 117. ábra). 

 Határozott idegek alkotására az agytájéki érzőidegekben Csopor- 

 tosulnak. Az N II., IV. és V., az NVIL, NVIII. és az érzőlebenyből 

 szétágazó számtalan apró ideget mind ilyen kis érző dúczsejtek alkot- 

 ják. E sejtek itt nagyon hasonlítanak a Trematodcs- és Ccstodesek-éihez. 



