191 



szabad vége felé mind kisebbek és kisebbek lesznek az érzőszálak és 

 — miként a 117. ábra mutatja — végül egész pontokká, vagy kis göm- 

 bökké törpülnek. A garat szabad végén egy-egy kúpos idegvégen 

 két-három érzőszál is ül. A testfelületen fellépő érzőszálak is nagyon 

 különböző hosszúságúak. Vannak közöttük olyan hosszúak, mint a 

 pillák és olyan rövidek, mint a garatvégiek. Köztük nagyon soknak 

 gyertyalángszerü alakja van. 



A hámalatti receptorius dúczsej tekről most írottakat rövidesen 

 már igo8-ban ismertettem az Erdélyi Múzeum-Egyesület orvos-termé- 

 szettudományi szakosztályának május 28-iki szakülésén. Eredményeim 

 tehát függetlenek Botezat és BENDL-nek a Zoologischer Anzeiger 1909. 

 februáriusi számában (XXXIV. Bd. Nr. 2.) közzétett >>Über Nerven- 

 endigungen in der Haut von Süsswasser-Tricladen<< czímű dolgozatuk- 

 ban egy közelebbről meg nem nevezett Édesvízi Tricladus-on szerzett 

 és az enyéimmel sok tekintetben megegyező tapasztalataiktól. Ök 

 Rína MoNXi-ra, aki már 1896-ban leírja Édesvízi Tricladusok hámalatti 

 receptorius dúczsej tjeit és ezek ny új t ványainak a kültakaróba hatolá- 

 sát, nem is hivatkoznak. Dolgozatukban a kültakaró beidegzésének két 

 módját említik. Egyik mód szerint (p. 61 — 62.) a hámba hatoló ágak 

 gazdag hámalatti idegszövedékből származnának, melyeknek sejtjei e 

 szövedéktől távol a központban feküsznek : »A hámnak egy oly idegvég- 

 készüléke forog szóban, mely nem érző sejtekből, hanem a központban 

 levő idegsejtek kerületi nyújt ványaiból áll<<. ^ Ehhez nekem csak az a 

 megjegyezni valóm van, hogy magát az idegszövedéket csakis érintői 

 (tangentiahs) metszeteken állapíthatjuk meg, de ekkor egyazon metsze- 

 ten nem láthatjuk sem a sejtmagvas részt, mely esetleg a szövedék köz- 

 vetetlen közelében (tehát nemcsak a centrumban) lehet és esetleg nem 

 láthatjuk a szövedékből a hámba lépő nyújtványokat sem. S a hámba 

 hatoló ágakat pedig legjobban a hámra merőleges metszetekben vizs- 

 gálhatjuk, ezekben azonban az idegszövedéket nem láthatjuk. Ezzel 

 csak azt akarom mondani, hogy Botezat és Bendl nem támogatják 

 elég bizonyítékkal a föntebbi állításukat. Azt én magam is észleltem 

 hogy a hámalatti idegszövedékből ágak lépnek a hámba, de ennek az 

 ideghálózatnak sejtjei nem kell, hogy a központba essenek. Én, miként 

 ábráim bizonyítják (1. a XIV. t.), a szövedéktől elég távol eső, de a 

 központon mégis kívül eső sejteket bőven találtam. Az említett szerzők- 



^ »Es handeltsich dcmnach hier nm cinen nervösen Endapparat ini Epithel, 

 welchcr nicht aus Sinneszellcn, sondcrn aus den periphercn Ansláufcrn von cen- 

 tralcn Nervcnzellen bestcht*. 



