199 



ágazó laterodendritis éppen olyan szerepű yégág, mint a hosszában 

 megnyúlt dúczidegsejt tengelyi végén föllépő telodendritis. Egyszerű 

 anastomosisnak abban az esetben mondhatnók az összeköttetést, ha az 

 összekötő nyújtványon semmi oldalág nem lépne föl. 



A XI. t. 94. ábrája viszont effectorius dúczidegsejt végágának a 

 központba törekvő receptorius (egy kivételével czeruzával rajzolt, mert 

 nem impraegnált) rostok közé való behatolását és egyik impraegnált 

 rosttal (f. recept) való egyesülését tünteti fel. 



Egészen hasonló alakúak a laterondendriumok is, melyek a hosszú 

 motorikus tömlőkön ott lépnek fel, a hol azok kötegekkel jutnak 

 összeköttetésbe. 



A XV. t. 121. ábrája az idegtörzs hosszában elnyúlt háromnyújt- 

 ványú motorikus dúczsejtnek és szintén idegtörzs hosszában jövő vég- 

 ágazatnak kapcsolatát tünteti fel. 



Különböző sejteknek nagyon tanulságos szövetségét tünteti fel a 

 XIII, t. 109. ábrája. Ez egy az idegtörzs hosszában több dúczon áthaladó, 

 tehát valószínűleg funicularis dúczidegsejtnek (tussal festve), egy orsó- 

 szerű vezető idegsejtnek (sepia-színű) és egy négynyúj tványú dúcz- 

 sejtnek többszörös, itt-ott hálószemes kapcsolatát mutatja. 



Utolsó példa gyanánt hozom föl a XIII. t. 107. ábráját, mely a 

 transversaHs idegben levő tömlőszerű motorikus sejteknek többszörös 

 kapcsolódását tünteti fel. Ez csak fokozottabb megismétlődése a XII. 

 t. loi. ábráján láthatónak. Érdekes viselkedése van a h sejtnyújtvány- 

 nak, mely a szövetek közül jő be az oldahdegbe s egy kanyarulatot írva 

 le, több laterodendriumot bocsát (a rajzon nincs mindenik föltüntetve), 

 melyek egyike összeköttetésbe lép az oldalidegben továbbhaladó moto- 

 rikus tömlővel és azután megint visszatér a környező szövetbe. 



Nem hiányzanak az egyszerű híd útján fellépő kapcsolatok sem, 

 melyre a XVI. t. 7. mikrophotogrammja nyújt bizonyítékot. A főideg- 

 törzs hosszában futó két tömlőszerű rostot, melyek egyikéből a met- 

 szetbe csak egy kis rész került bele, ott, a hol egymáshoz a legközelebb 

 érnek, egy egyenes híd kapcsol össze. 



A mint már emHtettem, a szövedékes állomány nemcsak a főideg- 

 törzsekben és az agytájon lép fel, hanem a transervahs idegek szét- 

 ágazódása és egymással való összeköttetései helyén is. Ennek megfelelően 

 sejtek kapcsolata ezen a területen is fellép, miként a XV. t. 120. ábráján 

 egy izomközti dúczidegsejt egyik nyújtványánál jelezve van. 



