201 



láthatjuk, hogy a tökéletesülés útján van az idegrendszer, de az ősi 

 tökéletlenségnek még igen sok vonását megőrizte. Maguknak a hám- 

 alatti érző idegsejteknek soknyújt ványúsága is egy nagyon kezdetleges 

 állapotot tüntet fel magasabbrendűek hámban fekvő érzősejtjével szem- 

 ben, de ez ugyanazon sejtalakulási jelenség megismétlődése, melyet a 

 több kivezető nyújt ványnyal bíró nyálkatermelő mirigysejtek esetében 

 láttunk. Minélfogva nem igen áll útjában ez a jelenség Láng óhajtásának 

 ([4.] p. 83.), ki az örvényférgek idegrendszerét ectodermalis eredetűnek 

 szeretné tartani. 



Az idegszövet viszonya más szövetelemekhez. 



Ha az idegrendszernek más szövetelemekkel való összefüggését 

 akarjuk tekinteni, nem hagyhatjuk megjegyzés nélkül a XII. t. 103. 

 ábráját, melyben receptorius dúczsejtek nyújtványzata hámsejtek 

 testén belül végződik el. Ebben az esetben ugyanis a hámsejtek mint 

 mozgató, vagy mirigyváladékokat termelő elemeknek beidegzéséről 

 lehet szó. 



Az izomrostok beidegzése éppen azon módon történik, mint azt 

 Bettendorf és Zernecke a Trematodes- ill. Ccstodesek-ve vonatkozólag 

 kimutatták, t. i. : vagy a sejtmagvas rész segítségével (VI. t. 53., 54. ábra ; 

 VII. t. 57. ábra), vagy közvetetlenül az izomrostokon (VIII. t. 61., és 

 XV. t. 118. ábra). A beidegzésnek a sejtmagvas rész útján történését már 

 Jander sejtette. A 61. ábra hát-hasi izomrostok beidegzését tünteti 

 fel. A beidegzés az ábra jobb oldalán látható transervalis idegből (N. l) 

 kijövő motoricus ág segítségével történik. A nyalábokba összeálló izom- 

 rostokon az idegnyújtványok többszörösen hosszába szaladnak T-szerű 

 elágazódással (T telod.). A 118. ábrán valószínűleg egy izomközti 

 dúczidegsejt van feltüntetve, melynek egyik nyújtványa a transversahs 

 idegbe (N. transv.) halad, a másik pedig T-szerű végelágazódással 

 (T telod.) az izomtömlő hosszanti rostjait idegzi be. Az erősen csomós 

 végágak az izomrostok hosszában haladnak. Más helyt valószínűleg 

 másféle sejttől származó nyújtványok, nem hosszában, hanem harántul 

 haladnak a beidegzett rostok felett el, mindenikre egy szemölcsszerű 

 dudorral tapadva. 



Idegágaknak mirigysejtekkel való összefüggését a petevezeték 

 óriási sejtjein és az ivartájék mögötti s a tojáshéj képzésével össze- 

 függő héj képző mirigysejteken figyeltem meg. Az előbbi sejteket egy-egy 

 végágazat gyűrűsen, néha kosár módjára fonta körül. 



