207 



övek szerint való elhelyezkedését, de annál föltünőbben formol- 

 salétromsavas, sublimat- alkoholos és néha sublimátos rögzítések. 



BÖHMIG ([3.] p. 455-) a Procerodes ulvae kifejlett petesejtjeit 

 fonalkás szerkezetűek nek írja le, szemcsesorokból álló 

 fonalakkal : >>A legfinomabb szemecskékből összetett fonalkák orsó 

 alakúak, és concentricusan vannak rendezve<<,i Hasonló fonalkás szer- 

 kezetet különösen formolsalétromsav és ennek sublimátos keveréke, 

 vagy ZENKER-féle folyadék után mutathatunk ki a Dendrocoelum- 

 ban is. Én azonban nem hiszem, hogy ezek a Dendrocoelum—hd.n 

 legalább a fonalkásan rendezkedett protoplasma volnának. Ügy tapasz- 

 taltam, hogy e fonalak a centrosomától kiinduló és messzire ter- 

 jedő szálak s a maghoz közelebb esők a mag felületével párhuzamo- 

 san íveltek és csak a távolabbiak haladnak mindinkább egyenes sugár- 

 irányban a centrosoma felé. Bizonyos ez abból is, hogy az egyenlő 

 nagy, tehát egyformán érett petesejtek között metszetben nem minde- 

 nikben látható ez a fonalkás szerkezet, hanem csak azokban, a me- 

 lyekbe vagy beleesik a centrosoma, vagy már a következő metszetben 

 megtalálható (sublimat-alkohol, ApÁTHY-féle hármas festés győzött 

 meg először erről). Az olyan átmetszésű sejtek, melyekben a sugara- 

 san fonalas szerkezetet nem látjuk, a centrosomától távolabb esnek és 

 a sugarak bennük többé-kevésbbé merőlegesen vannak találva. Meg- 

 erősít nézetemben az is, hogy forró rögzítésekre a fonalkás szerkezet 

 nem látható, Mattiesen pedig (p. 300.) ezzel megegyezően a centro- 

 somától kiinduló sugárzatot, szintén forró sublimat után, nem tudja 

 kimutatni. Ha megtekintjük MATTiESEN-nek (Taf. X., Fig. 21 — 23.) a 

 mi állatunkra vonatkozó ábráit, melyek nem forró rögzítések után 

 készültek, láthatjuk, hogy a centrosomától induló szálazat csakugyan 

 messzire terjed. Ugyanott közöl ábrákat, melyeken egy másodlagos 

 sugárzat (>>Nebenstrahlung<< p. 295.) is lép fel. 



A sejttestben legfőbb formált képlet a centrosoma és 

 sugárzata. MATTiESENnek a rájuk vonatkozó alapos vizsgálatai 

 után ujat róluk nem akarok mondani. Létrejöttükről pedig nincsenek 

 tapasztalataim. 



Sejttestbeli formált képletekként szíkszemecskéket is írnak le (Mat- 

 tiesen fennebb említett ábráin, továbbá ugyanott a 17. ábrán a kerü- 

 leten levő fekete pontok, Böhmig Taf. XV., Fig. 10. Kö.) és Böhmig 

 ([3.] p. 455 — 456.) egy szíkképző alapot is (>>Dotterkernlager<<, Fig. 5., 



^ »Die aus íeinsten Körnchen zusammengesetzten Fibrillen sind von spindel- 

 förmiger Gestalt, und im Allgemeinen konzentrisch angeordnet«. 



