217 



rendes körülmények között nem lépnek föl. Hiába kereste őket Mat- 

 TIESEN is (p. 285.). Nézetem szerint nem is szükségesek, mert velük 

 nagyon nehezen gyűlne össze az a 80.000 — 90.000 szíksejt (lásd Mat- 

 TiESEN p. 284.), mely egy-egy tojásban található. Másfelől sokkal 

 nagyobb mozgató ereje van a szíktüszőkkel szomszédos testizomzat 

 összehúzódásának, mint az esetleges pseudopodiumoknak. Ha valamely 

 tüsző körül összehúzódik a hát-hasi irányú izomzat és ezáltal nyomás 

 gyakoroltatik a tűszőre, és ugyanakkor a petevezetéknek a tüszö- 

 szájadékánál levő része kitágul, természetes, hogy a sokkal 

 nagyobb nyomás alatt levő tüszőből a kisebb nyomású peteveze- 

 tékbe préselődnek a sejtek. Nemsokára látni fogjuk azt is, hogy a 

 szikkapuktól izomrostok nyúlnak a tüszők szájadéki végére, 

 melyeknek segítségével a petevezeték mintegy magába nyelheti, szív- 

 hatja a tüszőkből a sejteket. A tüsző szájadékának közelében 

 fejlődő szíksejtek mindenike hosszú nyújtványt bocsát a szájadék felé. 

 E miatt hitte azt Kennel (p. 140.), hogy a szíktüszők voltaképen 

 nyílt mirigysejtek tömege és minden sejt külön önti váladékát a pete- 

 vezetékbe. 



A szíktüszők a petevezetékkel tölcsér módjára szűkült csatornaszerü 

 végükkel vannak összeköttetésben. (Ne téveszszük össze e tüszővége- 

 ket a petevezetéknek a több tüsző ezen együttes szájadékánál fel- 

 lépő, szintén tölcsérszerű öbleivel, a >>Dottertrichter<<-rel). Ez a kis 

 csatornarész legnagyobb hosszúságában sem haladja meg a petevezeték 

 átmérőjét. A tüsző-szájadék falát legkívül ugyanaz a collagén 

 hártya alkotja, mely a tüszőket is körülveszi. Azonban a pete- 

 vezeték bélelő hámsejtjei mintegy beletolódnak a tüsző-szájadékba 

 és annak űrterét körülveszik, hozzásimulva a collagén hártyához. 

 Ezeknek a sejteknek hossztengelye nem a folliculus űrterére áll sugár- 

 irányban, hanem párhuzamosan halad a csatornával és a petevezeték 

 felőli végükön pillákkal vannak ellátva. Ez a végük felel meg a 

 petevezetéket bélelő sejtek szabad és szintén pillákat viselő felületé- 

 nek. A pillák is a petevezeték felé irányulnak. Megegyeznek tehát a 

 petevezetéki hámsejtekkel pillás voltukban ; különböznek tőlük abban, 

 hogy a petevezeték hámsejtjei a sejtmagvat tartalmazó részükkel mély- 

 benyomult sejtek, olyanok, mint a garat hámsejtjei, a tüsző szája- 

 dékánál levők ellenben egy összefüggő bélelő réteget alkotnak s a 

 collageneus hártyán belül maradnak. Lehet, hogy ezek voltaképen 

 zárósejtek, bár a tüsző elzárását izmok is végezhetik, illetőleg 

 addig, míg a tojásrakás meg nem indul, a tüsző kezdetén levő 

 fiatal, ki nem fejlődött szíksejtek is. Az izmok és a fiatal állapotuk- 



